mot · G002250 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77 250-256 av m. fl. om det studiesociala stödet Studiesocialt stöd är ett av de medel samhället förfogar över för att påverka val av och genomförande av studier. En fortlöpande reformering av det studiesociala systemet framstår därför som en angelägen åtgärd. Vid riksdag fattades, utredningsarbete, beslut om en betydande satsning på studiefinansieringen för de vuxna. Särskilda stödformer (vuxenstudiestöd, dagstudiestöd och timstudiestöd) infördes. Dessa finansieras med en särskild arbetsgivaravgift (vuxenutbildningsavgift om ). Av avgiften bestrids även kostnader för bl. a. studiecirkelverksamheten. uppgår de på detta sätt finansierade utgifterna till ca 295 milj. kr. En fortsatt utbyggnad av insatserna inom vuxenutbildningen är enligt vår uppfattning mycket angelägen. Vi tillstyrker därför den föreslagna höjningen av vuxenutbildningsavgiften till , varigenom inkomsterna kan beräknas öka till 412 milj. kr. Av dessa ökade medel (ca 115 milj. tas inemot 60 milj. kr. i anspråk för direkt studiestöd, medan återstoden används för förbättrade anslag till studiecirklar och studieförbund samt till ökade kostnader för uppsökande verksamhet och administration. I propositionen (bil. 12 s. 396) gör föredragande statsrådet även vissa uttalanden om den framtida dispositionen av inflytande avgiftsmedel, nämligen att för /79 ytterligare medel av avgiften inte skall tillföras anslagen till studiecirkelverksamhet och studieförbund samt studiemedelsfonden och att fr. o. m. /80 avgiften endast skall användas för studiestöd och administration härav. En fortsatt utveckling på vuxenutbildningens område behövs. Det gäller att möta behoven inom studie- och utbildningsorganisationen i fråga om insatser för uppsökande verksamhet samt studiestöd. (U 1975:19) har här viktiga uppgifter när det gäller den fortsatta utvecklingen av det fria och frivilliga folkbildningsarbetet. När nu de första årens erfarenheter av studiestödsreform föreligger, bör man enligt vår mening utarbeta en plan för den fortsatta utbyggnaden av vuxenstudiestödet. Detta är inte minst viktigt för att nå den avsedda effekten med högskolereform. Stora grupper av nya studerande har sökt sig till 1 1976/77. Skall de nya rekryteringsreglema få en varaktig effekt, kräver detta också studiesociala åtgärder. De särskilda vuxenstudiestöden spelar här en betydelsefull roll. Som vägledande för en utbyggnadsplan bör förslagen från SVUX och FÖVUX kunna tjäna. Planen bör innefatta en bedömning av reformbehov och finansiering, varvid således höjningar av och avgiftsunderlaget för vuxenutbildningsavgiften bör prövas. Planen bör föreläggas nästa års . Detta bör av ges regeringen till känna. I fråga om vilka ändamål som bör bekostas med medel från vuxenutbildningsavgiften anser vi att det bör gälla i fråga om studiesocialt stöd, uppsökande verksamhet, information och administration. Detta innebär att man bör avveckla finansieringen av studiecirkelverksamhet m. m. via avgiften. Detta bör-såsom också regeringen synes förorda -ske etappvis. Med ett sådant principiellt synsätt ter det sig givetvis märkligt att, i samband med ett principbeslut om avveckling (bil. 12 s. 470), som föreslås väsentligt öka (med ca 55 milj. ianspråktagandet av avgiften till nämnda ändamål. Det hade givetvis varit önskvärt att nu påbörja avvecklingen av denna finansiering, men vi har på grund av det allmänna budgetläget nu accepterat regeringens förslag i denna del. Vuxenutbildningsavgiften betalas enbart på löntagarnas medel, medan egenföretagarna ej betalar någon avgift. Likväl föreslår nu den borgerliga regeringen (bil. 12 s. 444) att medel för uppsökande verksamhet, som helt finansieras med vuxenutbildningsavgiften, skall kunna utgå även till företagarorganisationer, nämligen . samt hantverks- och industriorganisation. Detta förslag vore logiskt endast om egenföretagarna hade att erlägga vuxenutbildningsavgift. Den av regeringen föreslagna ordningen innebär att löntagarnas medel kommer att förbrukas för företagarnas ändamål. Regeringens förslag i denna del bör avslås, eftersom förslag om avgiftsbeläggning för egenföretagarna ej framläggs. Den borgerliga regeringen har vidare annonserat (bil. 12 s. 469) ett uppdrag till centrala om möjligheterna att ge tim- och dagstudiestöd till andra grupper än löntagare. Samma brist på logik präglar detta förslag. Uppdraget bör därför även innefatta att lägga fram förslag om erforderlig finansiering, för egenföretagare vid vuxenutbildningsavgift och för övriga via statsmedel. Detta bör av ges regeringen till känna. Regeringens budgetförslag innebär att man accepterat CSN:s förslag om utökning av antalet tim- och dagstudiestöd. Däremot har man föreslagit endast en blygsam höjning av timstudiestödets belopp, /tim. Vidare har bl. a. CSN:s förslag om slopande av minimigränsen för rätt till studiestöd avvisats. Som redovisas i CSN:s anslagsframställning kommer det föreslagna beloppet för timstudiestöd att ligga års genomsnittliga timförtjänst. a. CSN framhåller pekar erfarenheterna på att man med den av regeringen föreslagna bidragsnivån inte får den avsedda rekryteringseffekten bland t. ex. skiftarbetare och andra anställda med oregelbundna arbetstider. CSN har därför föreslagit en höjning av timstudiestödet till /tim. Starka skäl talar, i enlighet med vad som anförts, för en sådan åtgärd. Konsekvensen skulle emellertid då för nästa budgetår bli en mer begränsad utvidgning av antalet timstudiestöd. Vi förordar därför att man genomför anpassningen i två etapper. För /78 bör därför timstudiestödet utgå med /tim. Vidare finns skäl också att göra andra ändringar i regelsystemet. Sålunda bör 10-timmarsbegränsningen slopas. Som CSN framhåller har regeln visat sig vara obillig i flera fall. Ett slopande av denna regel kommer i första hand dem med oregelbundna arbetstider till godo. Vederbörande utskott torde få utarbeta erforderlig lagtext (studiestödslagen 5 kap. 3-4 SS). Vad vi här föreslagit innebär en kostnadsökning med ca 8 milj. kr. Denna höjning får täckas genom att ett mindre antal tim- och dagstudiestöd utgår. Det ankommer på regeringen att besluta om denna förändring. Den borgerliga regeringen föreslår i budgetpropositionen en höjning av fribeloppet för makes inkomst. Det innebär att man fortsätter med den metod som den socialdemokratiska regeringen använt. anges som målsättning ett totalt avskaffande av hänsynstagandet till makes inkomst . Socialdemokraternas principiella inställning - som också dokumenterats i praktisk handling - är att äktamakeprövningen bör avvecklas. Reformbehoven på det studiesociala området är stora och principförslag från studiestödsutredningen (U 1975:16) till insatsernas omfattning och utformning väntas . Ställningstagande till tidpunkt och former för avvecklingen av äkta makeprövningen bör göras i anslutning till en samlad studiesocial lösning. Vi vill f. ö. erinra om att när utredningen lämnade sitt av den borgerliga regeringen begärda underlag rörande äktamakeprövningen, framhöll utredningen att den inte hade kunnat sätta in frågan i ett större sammanhang. När det gäller hänsyntagandet till makes inkomst och förmögenhet vid återbetalningen av studiemedel måste detta dock föregås av en noggrann utredning, bl. a. om vilka effekter som kan uppstå därigenom att den enskilde själv i vissa fall, med regelsystemets nuvarande utformning, skulle kunna avgöra om återbetalning skulle ske elier ej. Behoven av förstärkt studiestöd är enligt vår mening mest framträdande när det gäller gymnasieskolans studerande. Ett väl utformat och avvägt studiestöd är ett viktigt instrument för att påverka rekryteringen Ett förbättrat stöd är även av betydelse för familjeekonomin. I en särskild partimotion har vi förordat särskilda utbildningsåtgärder för den grupp ungdomar vars utbildningsbenägenhet är låg. Vi har där bl. a. begärt att de studiesociala frågorna för denna grupp löses provisoriskt i avvaktan på ett mer slutgiltigt ställningstagande. Avsevärt förstärkta insatser behöver vidare göras för ungdomar med svag föräldraekonomi. De inkomst- och behovsprövade tilläggen måste återfå sin vid beslut avsedda uppgift att attraktivt påverka rekryteringen. Detta kräver en grundlig omkonstruktion av dessa stöd. Det är vidare nödvändigt att se på den faktiska situationen för de ickehemmaboende ungdomar som passerat myndighetsåldern och kan ha särskilda behov av stöd i de fall den faktiska samhörigheten med föräldrarna upphört. Enligt vår mening bör studiestödsutredningen få i uppdrag att komma med förslag om förbättrat studiestöd för dessa grupper, så att proposition härom kan framläggas till 1977/. Därvid bör principiella riktlinjer för det fortsatta reformarbetet i övrigt kunnat ske, innefattande även prövning av frågan om makehänsynstagandet. Vad vi här föreslagit bör av ges regeringen till känna. Studiestöd för grundläggande utbildning Fr. o. m. /77 kan studerande i grundläggande utbildning för vuxna erhålla timersättning med /tim. i den mån vederbörande förlorar arbetsinkomst. Om den studerande inte gör så, utgår /tim. Fr. o. m. 1977/78 kommer vissa förändringar att ske med denna utbildning. CSN har förordat en höjning av ersättningsbeloppen till 20 resp. . Detta kostar enligt CSN:s beräkningar ca 1,2 milj. kr. Enligt vår mening är det angeläget att detta stöd följer utvecklingen beträffande vuxenstudiestödet. CSN:s förslag bör därför tillstyrkas. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig ändring av förordningen om timersättning vid grundläggande utbildning för vuxna. Anslaget Studiebidrag m. m. bör vid ett bifall till detta förslag höjas med 1,2 milj. kr. till 676,2 milj. kr. Enligt beslut vid riksdag får de studerandes organisationer vid högskolan statsbidrag för driften av en särskild studerandehälsovård. Statsbidraget, som är av schablonkaraktär, utgår under innevarande budgetår med . per studerande intill 10 000 studerande och med . för varje studerande därutöver. , som är tillsynsmyndighet för verksamheten, föreslår i sin anslagsframställning att bidraget 1977/78 höjs till . I betänkandet (SOU 1978:7) Framtida studerandehälsovård har förslag lagts fram om en ny organisation för studerandehälsovården. Med hänvisning härtill avvisar den borgerliga regeringen en höjning av bidraget. Man räknar tydligen dock med att organisationen skall bestå enligt nuvarande grunder i varje fall även under nästa budgetår. Enligt vår mening bör man därför under alla omständigheter företa en uppräkning av bidraget med hänsyn till löne- och prisförändringar. Vi föreslår därför att statsbidraget höjs till . per studerande intill 10 000 och till . per studerande därutöver. Detta kan beräknas medföra en kostnadsökning om , grundat på uppgiften att av det beräknade studerandeantalet om 140 000 faller hälften under 10 000-gränsen och hälften över. Hemställan rörande regeringens förslag om att medel till uppsökande verksamhet ej skall utgå till företagarorganisationer görs i särskild motion (1976/77:274). Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande en utbyggnadsplan rörande vuxenstudiestödet, 2. att hos regeringen anhåller om förslag vid 1977/, i enlighet med vad som anförts i motionen, till förbättrat studiestöd för gymnasieskolans elever m. m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande utredning om möjligheterna att ge tim- och dagstudiestöd till andra än löntagare, 4. att beslutar att beloppet för timstudiestöd enligt studiestödslagen skall utgå med /tim i stället för av regeringen föreslaget belopp om /tim, 5. att beslutar att timstudiestöd enligt studiestödslagen utgår för studietimme under vilken den studerande är närvarande och därav förlorar arbetsinkomst, 6. att beslutar att timersättningen vid grundläggande utbildning för vuxna skall utgöra /tim då arbetsinkomst förloras och eljest /tim, 7. att till Studiebidrag m. m. () för /78 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag om , 8. att beslutar godkänna vad i motionen anförts om stasbidrag till studerandehälsovården. 9. att till Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande () för /78 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag om .