mot · FZ02434 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 434 av i m. fl. om detaljhandelns kapitalförsörjning, m. m. Anskaffningen av nödvändigt kapital kommer med stor sannolikhet att utgöra det stora problemet för dagligvaruhandeln . Men om kapitalförsörjningen kan tryggas bör det bli möjligt för handeln att genomföra sina utvecklingsplaner och därmed åstadkomma kostnadsbesparande rationaliseringar, som skulle vara till nytta för såväl företagarna inom branschen som konsumenterna. Koncentrationen inom dagligvaruhandeln gör finansieringsfrågan synnerligen aktuell. Om den inte får en snar lösning finns det en uppenbar risk att den enskilda detaljhandeln blir helt beroende av partihandeln som har ett starkt grepp om detaljistledet genom dess kapitalinsatser. Partihandeln har av allt att döma ett starkt grepp om dagligvaruhandeln, och om inget händer kommer det att successivt skärpas. fattas de stora besluten inom handeln på blocknivå, dvs. inom de tre starka grossistblocken ICA, och . Det är genom dem som en allt större del av varuflödet passerar, och därmed bestämmer de i hög grad vilka nya artiklar som skall tas upp och vilka som skall utgå. De stora detaljhandelsblockens dominans förstärks av deras möjligheter till stora rabatter av leverantörerna. Detta har uppmärksammats av (), som fört ett ärende om rabattdiskriminering till . NO ansåg i det aktuella fallet, som gällde Marabou, att en storköpsrabatt som är baserad på resp. köpares sammanlagda årsinköp måste betecknas som en maktrabatt. Med den utformningen kan rabatt endast ges de tre stora blocken, medan t. ex. Metro skulle behöva åttafaidiga sina inköp för att över huvud komma i fråga. NO konstaterar: En fortsatt rabattgivning efter de mönstersom vi angripit här skulle på leda till att effektiva företag utanför blocken antingen slås ut eller tvingas till samarbete med de redan tidigare starka blocken. Genom detta skulle den starka koncentrationen inom handeln ytterligare förstärkas. Enligt NO finns liknande tendenser på andra håll. Även leverantörerna driver utvecklingen mot ett storbutikssystem. De inriktar i första hand sitt arbete på de stora butikerna, där de utför en betydande del av varuhanteringsarbetet. Detta minskar i motsvarande grad detaljisternas kostnader. De stora butikerna får på detta sätt en fördel jämfört med de små. 1 det sammanhanget finns det också skäl att uppmärksamma detaljisternas tilltagande beroende av grossistföretagen. Orsaken till det är svårigheterna att skaffa kapital o. d. för etablering i nya bostads- eller affärsområden. sistföretagen går här in och ställer garantier och tecknar kontrakt. För detaljisten medför detta en begränsad frihet vid varuköp och en mindre självständighet. Samhället kan mera påtagligt än medverka till handelns rationalisering och göra den oberoende av grossistföretagen. Det kan bl. a. ske genom medverkan i kapitalförsörjningen, exempelvis via AP-fondema. Återlånerätten av AP-medel med sina generella bestämmelser är inte konstruerad så att den utgör någon påtaglig kapitalförsörjningsmöjlighet inom varuhandeln. begärde 1974 en utredning om ökade lånemöjligheter av AP-medel genom mellanhandsinstitut. I samband med detta bör förslag framläggas som också omfattar varuhandeln. Handeln och dess anställda har ett stort behov av att få använda "sin del av AP-medlen för att ytterligare effektivisera varudistributionen till gagn för både konsumenter och dem som arbetar inom distributionen. En annan väg för att åstadkomma en förbättring av handelns kapitalförsörjning kan vara att företagarföreningarnas låneverksamhet också får komma till användning inom varudistributionen. Det bör kunna gå att samordna denna verksamhet så att den även omfattar varuhandeln. Från konkurrenssynpunkt är det betänkligt om blocken får denna dominans över detaljhandeln. Därför är det angeläget att detaljhandelns finansierings- och etableringsmöjligheter förbättras så att deras beroende av grossistblocken minskas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om detaljhandelns kapitalförsörjning och relationerna mellan detaljhandeln och grossistföretagen. . () i