ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02292 · 1976-01-14 00:00:00 — 1975/76: 292 av i 111. fl. Vid uppgörande av de preliminära skattetabellerna är det en strävan att föra dessa så nära överensstämmande som möjligt med den definitiva skatten. Preliminärskattetabellerna är emellertid baserade på en sammanlagd utdebitering till landsting, kommun och kyrka med jämna krontal per bevillningskrona enligt uppbördsförordningen (1972:75) ii 4, 3 mom. lista stycket. Enligt för kommuner såväl för som är dock den sammanlagda kommunala utdebiteringen endast i undantagsfall jämna kronor per bevillningskrona. Sålunda hade av 34 kommuner endast två jämna krontal och endast en kommun. använder i enlighet med ovanstående förordning , lista stycket, det krontal som ligger närmast den verkliga utdebiteringen. Vid en utdebitering, som slutar på sänkes den till det närmast lägre krontalet, vid en utdebitering, som slutar på eller därutöver höjes den till närmast högre krontal. För de tre största kommunerna kan emellertid andra regler gälla, ii 4, 3 mom. 2:dra stycket i samma förordning lyder: må dock beträffande , och , efter framställning av vederbörande kommun, upprätta särskild tabell för inom kommunen skattskyldiga, avseende en utdebitering för kommunalt ändamål ören, samt meddela de närmare föreskrifter, som må erfordras för tillämpning av tabellen. Den merkostnad, som kan uppkomma för upprättande av sådan tabell, skall gäldas av vederbörande kommun. Det förekommer en omfattande pendling av arbetskraften mellan storstadskommunerna och de omgivande kommunerna och mellan dessa kommuner och storstadskommunerna. Vid samma utdebitering kan det bli olika preliminära skatteuttag, vilket är svårt att acceptera av löntagarna, som fast skattesatsen är densamma får ut olika mycket av sin lön, beroende på var de är bosatta. Visserligen regleras detta vid den definitiva taxeringen, men det är för den enskilde inte tillfredsställande. Blir skatteuttaget sänkt till närmast lägre krontal riskeras restskatt vid denna taxering, framför allt vid en utdebitering som slutar på och strax därunder. Då samma strävan bör råda att få de preliminära skattetabellerna för alla så nära överensstämmande med den definitiva skatten som möjligt bör samtliga kommuner få samma rätt som de största kommunerna att få preliminärskattetabeller baserade även på en slutsiffra på . ändring av förordningen bör ske i så god lid före nästkommande årsskifte att kommunerna kan utnyttja en sådan ny bestämmelse. Med hänvisning till ovanstående hemställs att antager följande lag om ändring i uppbörds/örordningen Härigenom föreskrivesatt S 4,3 mom. 2:dra stycket uppbördsförordningen (1972:75) skall erhålla följande ändrade lydelse: må dock, efter framställning av kommun, upprätta särskild tabell för inom denna kommun skattskyldiga, avseende en utdebitering för kommunalt ändamål ören, samt meddela de närmare föreskrifter, som må erfordras för tillämpning av tabellen. Den merkostnad, som kan uppkomma för upprättande av en sådan tabell, skall gäldas av vederbörande kommun. Denna lag träder i kraft dagen efter den då lagen enligt därpå meddelad uppgift utkommit från trycket i . HANS () i ts) () () () P.O. () i
mot · FZ02293 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 293 om höjning av försäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen Det s. k. försäkringsavdraget vid taxeringen till och statlig inskomstskatt har ända varit maximerat till . för ensamstående och . för två makar. En uppräkning ter sig därför motiverad redan med hänsyn till penningvärdeförsämringen. Det är enligt vår uppfattning också angeläget att stimulera till ett ökat försäkringssparande. Trots utbyggnaden av socialförsäkringssystemet utgör nämligen de enskilda försäkringarna fortfarande ett värdefullt komplement för många människor, då det gäller att uppnå ekonomisk trygghet. Vi föreslår därför att försäkringsavdraget höjs till . för ensamstående och . för äkta makar fr. o. m. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att beslutar höja det s. k. försäkringsavdraget till . för ensamstående och för äkta makar fr. o. m. () ()
mot · FZ02294 · 1976-01-13 00:00:00 — Motion 1975/76: 294 av m. fl. om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet De starkt stigande oljepriserna och problemen kring vår framtida energiförsörjning, gör det mera nödvändigt än tidigare att vi tar till vara och utnyttjar våra inhemska energiresurser. En icke obetydlig sådan energikälla, lämplig förbi. a. bostadsuppvärmning, finns i våra skogar i form av outnyttjat gallringsvirke, hyggesrester, torrträd m. m. Denna energikälla utnyttjas i alltför begränsad omfattning. Bidragande orsak till detta förhållande är säkerligen, som många uppfattar det, den "straffskatt" som utgår för den som använder sig av ved från egen fastighet för uppvärmning av bostad eller för eldning i köksspis. Det tunga slitsamma merarbete som vedeldning för med sig, mot den mera bekväma el- eller oljeuppvärmningen borde enligt vår uppfattning i stället av samhället uppmuntras och stimuleras. Statligt stöd harju ställts till förfogande för åtgärder som syftar till bättre hushållning med energin eller användning av annat bränsle än olja för uppvärmning av bostadshus. Vi tycker att detta är ett gott förslag, men borde kompletteras med att bränsle från egen skog skall undantas från beskattning. Med all säkerhet skulle ett sådant beslut bidraga till en ökad användning av ved för bostadsuppvärmning och bidra till minskad oljeimport. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i kommunalskattelagen att förmånen av bränsle från egen fastighet undantas från beskattning. BO (ni) (ni) . NISSER (m) (ni) PER (ni) i Agnäs i Gäddvik (ni) L. (ni)
mot · FZ02295 · 1976-01-14 00:00:00 — Motion 1975/76:295 av herrar och i om rätt för handikappad att vid inkomsttaxering göra avdrag för vissa kostnader Inkomsttagare har rätt att vid inkomstbeskattningen göra avdrag för vissa kostnader för intäkternas förvärvande. Människor med kroniska sjukdomar och med vissa handikapp har ofta särskilt höga kostnader i samband med förvärvsarbete jämfört med helt friska människor. Det kan gälla människor som har speciella svårigheter att förflytta sig till sin arbetsplats eller människor som behöver medföra speciella anordningar eller apparater till arbetsplatsen. Det gäller också människor som behöver särskild diet och som t. ex. inte kan utnyttja den mat som serveras på arbetsplatsmatsalar. Som ett exempel vill vi nämna dc hörselskadades behov av att använda hörselapparater. För själva apparaterna utgår ett bidrag, medan de hörselskadade själva får bekosta batterierna till apparaterna. Ett annat exempel är de njursjuka, som i vissa fall kan få s. k. hemdialys. Detta kräver ofta att man har ett särskilt rum till sitt förfogande för alt kunna genomföra denna form av dialys. Ett tredje exempel är vissa personer med kroniska mag- och tarmsjukdomar (t. ex. Crohns sjukdom och ulcerös colit), som p. g. a. att de har svårt att tillgodogöra sig föda måste ha en särskild och mycket kostsam diet. Ett fjärde exempel utgörs av vissa kroniska luftvägssjukdomar, där särskilda anordningar krävs på arbetsplats och vid resa dit och därifrån för att inte andningssvårigheler skall uppkomma. Personer med dessa olika kroniska handikapp har alla således särskilda kostnader i samband med att de förvärvsarbetar, och dessa kostnader är i sin tur en förutsättning för alt de skall kunna arbeta. Det vore då rimligt alt de i samband med taxeringen fick göra avdrag för en del av eller hela denna kostnad. Med anledning härav hemställer vi att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av kommunalskattelagen 33 S att taxeringsnämnderna ges rätt att bevilja avdrag för sådana kostnader för intäkternas förvärvande, som har samband med kronisk sjukdom eller handikapp hos arbetstagaren, i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · FZ02297 · 1976-01-14 00:00:00 — Motion 1975/76: 297 av och i om höjd maximigräns för avdrag vid inkomstbeskattningen för underhållsbidrag åt barn Vid en skilsmässa uppstår många problem för de närmast berörda och samhället, i synnerhet om det finns barn. Den som inte har vårdnaden ådöms försörjningsskyldighet för barnen, i regel av bruttolönen per barn. Upplysningsvis kan nämnas att bidragsförskottet, som samhället betalar om underhållet av någon anledning upphör, uppgår till av basbeloppet, . får ett avdrag i självdeklaration för den försörjningsskyldige göras med . per barn och år. De underhållsbidrag som i allmänhet ådöms ligger emellertid långt över detta belopp. Följaktligen kommer många underhållsskyldiga i en myckel svår ekonomisk situation. Avdragsbeloppet i självdeklarationen har inte stigit i samma grad som bruttolönen, grunden för del ådömda underhållet. En värdemässig urholkning av avdragsrätten har alltså skett och en motsvarande gradvis försämring av den underhållsskyldiges ekonomiska situation. Detta drabbar särskilt hårt människor med låga inkomster. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar höja avdragsgränsen vid periodiskt understöd från nuvarande . till av basbeloppet vid inkomstårets början. () () GOTAB 101067 Slockholm 1976
mot · FZ02299 · 1976-01-15 00:00:00 — om inrättande av en kammarrätt i I propositionen 1975/76:100 Bil. 4 hemställer departementschefen, att regeringen föreslår besluta att en kammarrätt i inrättas . Finns, förutom i och , kammarrätt i . Det ökade antalet mål gör, att såväl kammarrätten i som skulle behöva utökas med en avdelning. I stället föreslår departementschefen, att en fjärde kammarrätt inrättas. Domkretsen föreslås då bildas av och län från nuvarande kammarrätten i och och län från kammarrätten i . För en kammarrätt, som skall betjäna dessa fyra län, torde vara den ort, som geografiskt sett är bäst belägen och även har goda kommunikationsmöjligheter med övriga berörda län. Av lokaliseringspolitiska skäl bör också i första hand komma i fråga. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att beslutar att en kammarrätt i inrättas .
mot · FZ02300 · 1976-01-14 00:00:00 — av m. fl. om ökat skadeståndsskydd vid felaktig läkarbehandling Med hänvisning till vad som anförts i motion 1975/76:269 hemställer att uttalar att de som drabbats av behandlingsskada innan patientförsäkringen trädde i kraft bör ges en fullgod ersättning. /ENKEL (fp)
mot · FZ02302 · 1976-01-15 00:00:00 — av m. fl. om bistånd till MPLA Regeringen anser att "MPLA är den folkligt förankrade politiska rörelsen som förenat kampen för självständighet med strävanden efter social och ekonomisk rättvisa i (utrikesministern i interpellationsdebatten ). Trots detta har regeringen inte föreslagit fortsatt bistånd till Folkrörelsen för befrielse, MPLA. vägrade anslå medel till MPLA, bl. a. med hänvisning till att skulle bli självständigt under budgetåret. När sedan MPLA utropade den självständiga vägrade regeringen ge diplomatiskt erkännande åt denna stat och föreslår att skulle bli programland för SIDA-bistånd. För /77 föreslås heller inget bistånd till MPLA. Motiveringen tycks vara alt man måste avvakta händelseutvecklingen" (biståndsministern ). Men varför måste man avvakta? liksom under kolonialism kämpar MPLA mot utländsk aggression och för nationell självständighet samt social frigörelse. liksom tidigare är MPLA den enda nationella befrielserörelsen i med folklig förankring. liksom har MPLA stort behov av materiellt bistånd för uppbyggnadsarbetet i stora delar av landet. Svenskt bistånd är dessutom viktigt för att inte göra MPLA ensidigt beroende av andra biståndsgivare. Regeringen erkänner att och invanderat och att FNLA och UN1TA är beroende av dessa stater. Utvecklingen i har visat att FNLA och UNITA fungerar som rena terrororganisationer med syfte att krossa den folkliga mobiliseringen och upprätta en nykolonialt beroende stat i och intresse. De socialistiska staternas stöd till MPLA är av ett helt annat slag. Det är fråga om ett stöd åt kampen för nationell självständighet och för social och ekonomisk rättvisa. bör också bidra till dessa MPLA:s ansträngningar. att beslutar anslå 25 milj. kr. i bistånd till MPLA för kommande budgetår. (vpk) i (vpk) i
mot · FZ02303 · 1976-01-14 00:00:00 — Motion 1975/76: 303 av herrar och i om indexreglerade utryckningsbidrag åt värnpliktiga Den beslutade höjningen av de värnpliktigas utryckningsbidrag till . efter forsta tjänstgöringens slut var en välbetänkt reform. De värnpliktiga själva synes ha prioriterat denna förmån framför andra, och de anförda motiven för höjningen var välgrundade. För att i fortsättningen undvika ständigt återkommande resonemang om urholkning av värdet av denna utryckningspremie borde det vara välbetänkt att indexreglera bidraget. En lämplig anknytning vore i så fall konsumentprisindex. Vi föreslår att frågan om indexanknytning tas upp till behandling utan dröjsmål. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att de värnpliktigas utryckningsbidrag anknytes till konsumentprisindex och således blir föremål för automatiska årliga höjningar. () ()
mot · FZ02304 · 1976-01-14 00:00:00 — Motion 1975/76: 304 av m. fl. om fria hemresor för värnpliktiga För de värnpliktigas trivsel är möjligheten till regelbundna besök i hemorten av stor betydelse. När det gäller tåg- och bussresor vore det från många synpunkter välbetänkt att tillerkänna de värnpliktiga helt fria resor. SJ har tidigare anfört mot detta förslag att man inte har möjlighet att klara den stora tillströmningen av värnpliktiga resande vid , då även den reguljära trafiken har toppbelastning. Dessa och liknande invändningar grundar sig på den felaktiga synen att skall drivas efter strikt affärsmässiga principer och inte efter de önskemål trafikanterna har. Det förhållandet att ett stort behov av resor föreligger bör enligt vår mening vara tillräckligt för att SJ skall dimensionera trafiken så att den svarar mot behovet. När det gäller de värnpliktigas resor torde det vara möjligt att genom anmälningssystem och kontakt mellan järnvägsmyndigheter och resp. militärförläggningar bilda sigen ungefärlig uppfattning om resandeströmmens storlek. De administrations- och kontrollåtgärder som företas i samband med de värnpliktigas fria resor är kostnadskrävande och kan vara irriterande för personalen på förbanden. Ett system med fria resor för värnpliktiga skulle också innebära förbättringar för trafiksäkerheten. Olyckor inträffar i samband med de värnpliktigas hemresor. En resa med tåg är mera vilsam än en bilfärd. Med tanke på att de värnpliktiga ofta anträder sin hemresa mer eller mindre efter en hård tjänstgöring är det från samhällets sida motiverat att stimulera de värnpliktiga att färdas kollektivt. Därvid får självfallet busslinjer på många håll ersätta tidigare indragna järnvägsförbindelser. Det nu praktiserade systemet med ett schablonbelopp av . för hemresebiljett, oberoende av resans längd, kan otvivelaktigt anses innebära betydande framsteg från rättvisesynpunkt, men det kan starkt ifrågasättas om det inte hade varit riktigare att ta steget fullt ut och i enlighet med framförda motionskrav tillerkänna de värnpliktiga ett generellt gällande frikort för den tid tjänstgöringen omfattar. De kostnader som ansökan om biljetter, utskrivning och kontroll av dessa medför för den militära administrationen uppgår måhända till sådana belopp att de i stort sett försvinner. Inte heller får det anses osannolikt att medelsavräkningen mellan SJ och försvaret genom schablonisering kan göras mycket enkel. Vi föreslår därför att de värnpliktiga vid tjänstgöringens början erhåller ett för utbildningstiden gällande frikort för resor med SJ:s tåg och bussar, i Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att helt fria hemresor för värnpliktiga införes fr. o. m. .
mot · FZ02305 · 1976-01-14 00:00:00 — Motion 1975/76: 305 av m. fl. om ändrade regler för privat läkarvård Med hänvisning till vad som anförts i motion 1975/76:269 hemställer att uttalar att reglerna beträffande ersättningen för privatläkarvård bör ändras, så att de s. k. fritidspraktikerna kan ansluta sig till ersättningssystemet. /ENKEL (fp)
mot · FZ02307 · 1976-01-15 00:00:00 — 1975/76 307-313 1975/76: 307 av m. fl. om ersättning enligt lagen om allmän försäkring för kostnad för glasögon kommunisterna har under en rad år i aktualiserat frågan om glasögonkostnadernas infogande i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. Vissa positiva steg i rätt riktning har skett, men de är långt ifrån tillräckliga. Några landsting har fattat beslut om bidrag för bestridandet av glasögonkostnaderna. I allmänhet handlar det om bidrag för barn - i något landsting ges bidrag även till pensionärerna. Men reformen har inte genomförts i alla landsting och där den har genomförts är den trots allt begränsad till sin karaktär. kommunisterna vill som sin mening uttala att glasögonkostnaderna bör infogas i sjukförsäkringssystemet och den nuvarande kategoribegränsningen slopas. Glasögonkostnaderna har skjutit i höjden. De är i många familjer en betydande utgiftspost. I ett stort antal yrken ställs stora krav på synförmågan. Arbetsmiljön skonar inte synen, men kravet på synskärpa är ofta mycket stort. Den allt intensivare trafiken ställer samma krav på individen. Men de höga kostnaderna för glasögon avhåller många från nödvändigt nyinköp eller utbyte av gamla glasögon. 1 flerbarnsfamiljerna blir årskostnaderna för glasögon betydande. För pensionärer är glasögonkostnaden ofta en betungande börda. träffades en uppgörelse mellan och om ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudman som medverkar vid anskaffning av kostnadsfria eller prisnedsatta glasögon för barn och ungdom . Men det finns ingen garanti för att intentionerna kommer att följas över hela linjen och det är dessutom en åtgärd som är begränsad till sin karaktär. Vi anser att tiden är mogen för en mera långsiktig och allomfattande lösning att ersättning för glasögonkostnaderna infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. En sådan reform är inget unikt steg. I många länder är det samhället som helt står för kostnaderna både när det gäller inprovning av såväl glas som bågar. Från jämlikhetssynpunkt måste ett steg i den riktning vi anger betraktas som viktig. Det kan inte vara riktigt att eftersatta grupper, låginkomsttagare osv. skall drabbas av höga kostnader som de har svårt att bära eller att man alternativt avstår från eller förhalar glasögoninköp på grund av ekonomiska skäl. Det riktiga måste vara att glasögonkostnaderna 1 1975/76. 1975/76: 307 infogas i sjukförsäkringssystemet så att det antingen blir helt fria glasögon eller att den 20-kronorsgräns tillämpas som gäller vid medicininköp. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om en skyndsam prövning av frågan om att normalkostnaderna för anskaffande av glasögon infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ02309 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 309 av i och om maximeringen av antalet besök hos privatpraktiserande läkare I proposition 1974:104 angående ersättningsregler inom sjukförsäkringen för läkarvård hos privatpraktiserande läkare föreslogs bl. a. att mer än 3 000 besök per halvår ej skall berättiga till ersättning. Motiveringen var att det fåtal läkare som har detta höga antal patientbesök ej skall få en oskälig inkomstökning genom den nya läkarvårdstaxan. yrkade i sitt betänkande 1974:23 bifall till propositionen, och biföll utskottets hemställan. Lagen trädde i kraft . visade det sig att en del läkare och även läkarhus uppnådde 3 000 besök och då inte utan ersättning från sjukförsäkringen ansåg sig kunna ta emot fler patienter. Det var företrädesvis läkare inom allmänkirurgin som berördes, och för många patienter blev väntetiden för att få läkarvård ytterligare förlängd. beslöt , vars läkarvårdsdelegation fått till uppgift att följa verkningarna med avseende på läkarvårdstaxan, efter överläggningar med att besök hänförliga till grupp 1 i 7 5 taxan fr. o. m. 1, v. inte skall inräknas i antalet ersättningsbara besök under ett kalenderhalvår. Grupp 1 omfattar enkla behandlingar som exempelvis att ta bort stygn eller ge en spruta. Denna förändring medförde en viss förbättring, som dock inte var tillräcklig, eftersom gjorda undersökningar visar att jan.-juni 1975 blott av läkarbesöken hänfördes till grupp 1. Det är vår uppfattning att bestämmelsen om maximering till 3 000 besök per halvår bör slopas. Även om därigenom ett begränsat antal läkare får en högre inkomst, än som avsågs när taxan utformades, är det enligt vår uppfattning långt viktigare att man inte i onödan förlänger vårdköerna. Av den vårdsökande allmänheten torde bestämmelsen med all rätt uppfattas som onödigt byråkratiskt krångel. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att sådana åtgärder vidtas att bestämmelsen om maximering till 3 000 försäkringsersatta patientbesök per halvår slopas. () () i
mot · FZ02313 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 313 av herrar och i om utbetalningen av allmänt barnbidrag I lagen om allmänna barnbidrag stadgas att allmänt barnbidrag skall utbetalas kvartalsvis. Denna bestämmelse har gällt i oförändrat skick alltsedan lagens tillkomst 1947. Frågan har dock varit föremål för uppmärksamhet , främst genom familjepolitiska kommittén, som i sitt betänkande Barnbidrag och familjetillägg (SOU 1967:52) föreslog att barnbidragen skulle utbetalas . De flesta remissinstanserna delade kommitténs uppfattning på denna punkt. 1 propositionen 1968:42 var föredragande dock ej beredd att förorda någon ändring av grunderna i det nuvarande systemet. Några argument mot en utbetalning anfördes dock inte. I familjepolitiska kommitténs slutbetänkande Familjestöd (SOU 1972:34) föreslogs en allmän lag om familjestöd och att förmånerna (bl. a. barnbidraget) skulle utbetalas . Betänkandet har som bekant ännu inte lett till något riksdagsbeslut. De motiv som var vägledande beslut om utbetalning kvartalsvis har enligt vår uppfattning inte längre samma tyngd. Pensioner och sociala bidrag utbetalas utan att detta betraktas som särskilt tyngande för den administrativa apparaten. Ett typiskt exempel är bostadstillläggen, som i många fall utgår med ringa belopp men ändock utbetalas . För barnfamiljerna, särskilt fördem med många barn, skulle barnbidrag dock betyda en mindre ryckig familjeekonomi. Tidpunkten är därför enligt vår uppfattning nu inne för en ändring av utbetal ni ngsbestämmelserna för allmänt barnbidrag. Åberopande det anförde hemställs att antager följande Förslag till ändring i Lag om allmänna barnbidrag Lag om allmänna barnbidrag skall erhålla följande lydelse: Allmänt barnbidrag utgår från och med månaden efter den till och med den månad varunder barnet fyller . 1975/76: 313 Avlider barn från och med månaden efter den varunder dödsfallet inträffade eller förändringen ägde rum. För månad nomadskola. Där vid ingången av viss månad uppbära på månaden bi Barnbidrag utbetalas bestämmelser. De närmare föreskrifter, som behövs för tillämpningen av denna lag, meddelas av Regeringen eller, efter Regeringens bemyndigande, av . Denna lag träder i kraft dagen efter den då lagen enligt därpå meddelad uppgift utkommit från trycket i . () ()