mot · FZ021164 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en ny försvarsordning och sänkning av anslagen till det militära försvaret Sammanfattning: Det lilla neutrala ger för militära ändamål ut avsevärt större summor än jämförbara mindre länder. Kommunisterna anser att i stället för att leka militär stormakt måste man utarbeta en ny försvarsordning, byggd på folkförsvarets principer. 1 avvaktan på ett sådant beslut föreslåsen nedprutningav de militära utgifterna med . Produktionen av flygplanet bör avbrytas, vilket också skall gälla ett nytt attackflyglanssystem efter AJ 37 . Av bilaga 6 till budgetpropositionen framgår att man även för kommande budgetår förutsätter en kraftig ökning av anslagen till militära ändamål. Den totala anslagssumman föreslås höjd från till . Det är alltså en ökning av militäranslagen med ytterligare nära en miljard. Vi vet också att till detta bör läggas betydande belopp som av skilda anledningar icke kommer till synes i den offentliga försvarsbudgeten. De enorma militärkostnaderna binder väldiga resurser som skulle kunna användas till sociala ändamål, bostadsbyggande, utbildning, kultur osv. Vi befinner oss inför av en försvarsbeslutsperiod. Det åligger den sittande försvarsutredningen att överväga och lämna förslag om det militära försvarets inriktning efter /77.1 bilaga 6, s. 36, framhåller föredraganden bl. torde ett nytt försvarsbeslut komma att fattas. Beslutet skall beträffande det militära försvaret bl. a. omfatta inriktningen och ställningstaganden till de verksamheter som måste genomföras /78-1981/82 för att den långsiktiga inriktningen skall kunna förverkligas. försvarsutredning har bl. a. till uppgift att överväga och lämna förslag i dessa avseenden. Det är enligt min mening viktigt att försvarsutredningens arbete inte onödigtvis låses genom beslut som leder till stora och långsiktiga bindningar av organisatorisk eller ekonomisk art. Under /77 måste därför stor återhållsamhet iakttas när det gäller beslut med långsiktiga konsekvenser. kommunisterna kan inte finna att regeringen i sitt förslag lever upp till denna målsättning. Vi kan inte anse att en ytterligare höjning av militäranslagen med närmare en miljard vittnar om återhållsamhet, och i bilaga 6 finnér vi dessutom formuleringar som - om de sanktioneras av - måste karakteriseras som bindande för den fortsatta upp läggningen av vårt militära forsvar. För den fortsatta planeringen är inriktningen densamma som tidigare när det gäller utvecklingen av nya, kostnadskrävande ubåtstyper. Medel för studier och utveckling av ett nytt attackflygplan efter AJ 37 har planerats in. Det är, som tidigare anförts i motionen, sista budgetåret i den beslutsperiod som bestämdes 1972. kommunisterna har aldrig accepterat vare sig grundlinjen i eller det resursmässiga omfånget av detta försvarsbeslut. års försvarsbeslut sökte de borgerliga måla upp bilden av att detta skulle komma att innebära en nedrustning" för att inte säga avrustning. De allvarligaste faror skulle hota om inte upprustningen skedde helt i enlighet med den takt som generalerna och den politiska högerflygeln i vårt land önskade. Verkligheten har dementerat allt tal om att försvarsbeslut skulle innebära något steg mot nedrustning. uppgick anslagen till . Fjolårets beslut var 9,7 miljarder, och förutsätter regeringen att skall besluta om en höjning av militäranslagen . Under en följd av år har takten i miljardrullningen till militära ändamål accelererat. Det visar följande statistik : Budgetår Militärkostnader (milj. kr) Den nuvarande militärordningen är i stort sett uppbyggd efter samma modell som stormakternas. Det innebär bl. a. att det lilla neutrala måste satsa en orimligt stor del av landets resurser till militära ändamål. Skillnaden mellan och övriga neutrala länders militärkostnader per capita är påfallande. Det framgår bl. a. av , som i en översikt 1973 har mätt olika länders försvarsutgifter på olika sätt, bl. a. per capita. hade enligt den översikten försvarskostnader uppgående till per person, medan exempelvis de neutrala länderna och satsar 122 respektive per capita till ändamålet. 4815 5 173 5415 5 633 jämförelser mellan och övriga nordiska länder finner vi en lika påfallande skillnad. satsar per capita, 168 och 113. Proportionerna års statistik torde inte i väsentlig grad ha förändrats. När det gäller militärkostnader ligger på topplats bland jämförbara länder. Någon annan riktig bedömning än att gå ut från kostnaderna per capita finns inte, eftersom kostnadsbördan hårt drabbar de enskilda individerna, dvs. i huvudsak de vanliga löntagarna, den svenska arbetarklassen. En stor del av förklaringen till de höga militärkostnaderna är att söka i den konsekventa satsningen på mycket avancerade och därmed också dyrbara vapensystem av typ . Vårt nuvarande försvar är i huvudsak ett s. k. skalförsvar, som är uppbyggt kring dyra bemannade vapenbärare, flygplan, fartyg och stridsvagnar i korta serier. av materielanslagen går till vapenbärare med hjälputrustningar. Skalförsvaret bygger på svårförsvarbara fasta anläggningar. , tidigare chef vid styrsektionen för robotavdelningen vid , framhöll i en artikel i hur sårbart vårt försvar är just genom den nuvarande strukturen. Det kostar mindre att slå ut skalförsvaret än att bygga upp det. Skalförsvaret bygger dels på oförsvarbara fasta anläggningar såsom flygfält, hamnar, radarstationer, stridsledningscentraler, dels på lätt utslagna bemannade vapenbärare. Jaktflyget torde kunna nedkämpas genom anfall med t. ex. aerodynamiska eller ballistiska robotar mot först radarstationerna sedan flygfälten. I den mån några jaktplan blir över kan de slås ut i luften från långa håll med stormakternas långdistansrobotar. Attack- och spaningsflyget torde röna samma öde. Fartygen kan slås ut genom mättnadsanfall med robotar från långa håll. Stridsvagnar nedkämpas t. ex. med pansarvärnsrobotar eller små attack robotar. Erfarenheterna från mark-, luft- och sjöstriderna i talar sitt tydliga språk om utvecklingstendenserna. Så långt en militär expert som bemödar sig om att se realistiskt på situationen. kommunisterna kräver en helt ny militärordning av framför allt tre skäl. Den nuvarande militäruppbyggnaden är enormt kostnadsslukande och kan i längden inte bäras. Det är ett ineffektivt försvar, byggt på illusionen om att skulle kunna tillbakavisa ett stormaktsangrepp på dennas villkor och med en försvarsorganisation av i princip samma struktur. De krafter som verkar för fortsatt avspänning i har noterat betydande framgångar, bl. a. bekräftade av de uppnådda resultaten vid . Allt detta tillsammantaget gör att kravet på en helt ny militärordning måste resas med ökad kraft. Opinionen för en ny politik på detta område växer också undan för undan. är det inte längre bara kommunisterna som reagerar mot den nuvarande ineffektiva och miljardslukande militärapparaten och kräver en annan politik. Det sker också inom breda skikt i det socialdemokratiska partiet, även om man lyckats hålla den opinionen tillbaka. Därutöver ifrågasätter också allt fler ledande militärer förnuftet i vår nuvarande militärpolitik. Alternativet till den nuvarande försvarsordningen är uppbyggt av ett folkförsvar byggt på fredssträvanden och neutralitetens principer. Det skall bestå av ett gränsförsvar med erforderlig teknisk utrustning, där stor tyngd läggs på robotvapen vilkas effektivitet dokumenterats bl. a. i och i kriget i . Att med vårt konventionella försvar hejda ett stormaktsangrepp måste i dagens läge betraktas som synnerligen orealistiskt. Men ett försvar med en annan struktur, med lättare vapen, en välutvecklad robotutrustning, byggt på lokala enheter och mobila förband kan spela en större roll i kampen mot en eventuell angripare. Exakt hur mycket ett i den riktningen omlagt försvar skulle kosta kan bara noggranna studier ange, men det är ställt utom allt tvivel att åtskilliga miljarder skulle kunna sparas. 1 den försvarspolitiska debatten påstås att en nedrustning och en omstrukturering i enlighet med den ovan angivna skulle innebära sysselsättningsproblem för vissa regioner. Men det kan inte vara rimligt att man motiverar höga försvarskostnader med omsorg om sysselsättningen. Det är militärisk utpressning. För svenskt vidkommande gäller att av arbetsmarknadens 4 miljoner anställda är högst 40 000 anställda inom krigsmaterielindustrin. Sysselsättningskänsliga är de företag där arbetar med beställningar till försvaret. Det handlar framför allt om några stora företag som exempelvis och , som vid ett radikalt annorlunda försvarsbeslut i viss omfattning skulle tvingas lägga om sin produktion. Motioner om sådan omställning av krigsmaterielproduktionen till en produktion för civila ändamål har vpk väckt vid , tyvärr utan att vinna resultat. Det är självfallet fullt möjligt att åstadkomma en omläggning till annan produktion inom de berörda sektorerna om en sådan planeras. Forskningsresurser kan överföras från den militära sektorn till fredlig forskning för framställande av nyttigare ting och konstruktiv utveckling på olika områden. Under kommande budgetår är det meningen att den sittande försvarsutredningen skall avge sitt förslag. Dess arbete är icke upplagt för att överväga en principiellt ny försvarsordning av den typ som skisseras i vår motion. Allt tyder på att man förbereder sig för att lägga fram förslag som syftar till en ny period helt i enlighet med tidigare principer. Vpk är motståndare till en sådan fortsatt planering och kräver att man utreder frågan om en helt ny försvarsordning. I det läget kan vi självfallet inte godta en ytterligare höjning av militärutgifterna. Vi kräver dessutom att man avbryter produktionen av flygplan 37 och att planerna på vidareutvecklingen av ett nytt attackflygplan efter AJ 37 avföres från dagordningen. Mot bakgrund av det anförda hemställes 1. att måtte uttala sig för en ny försvarsordning, byggd på folkförsvarets principer, 2. att hos regeringen anhåller att den tillsatta försvarsutredningen skyndsamt utreder frågan om övergång till en sådan försvarsordning, 3. att för /77 uttalar sig för en sänkning av militärkostnaderna med i avvaktan på försvarsutredningens förslag, 4. att beslutar att produktionen av flygplan avbryts och att detta också gäller planerade studier för utveckling av nytt attackflygplanssystem efter AJ 37 . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i