mot · FZ022456 · 1976-04-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:129 om forskningsrådsorganisationen inom verksamhetsområde I proposition 1975/76:129 föreslås nuvarande fem forskningsråd inom område bli ersatta av tre. Vid sidan av de tre nya forskningsråden skall inrättas en forskningsnämnd med vissa speciella uppgifter. Av ledamöterna i forskningsråden skall majoriteten utses av elektorsförsamlingar, valda av aktiva forskare vid universitet och högskolor. Merparten av ledamöterna i forskningsrådsnämnden skall utgöras av representanter för allmänintressen, däribland riksdagsledamöter. Den nya rådsorganisationen skall avse forskningsverksamhet fr. o. m. /78. Med undantag för förslaget om sammanslagning av de nuvarande statens humanistiska forskningsråd och statens råd för samhällsforskning, vilket vi betvivlar att det är möjligt att framgångsrikt genomföra , kan vi ansluta oss till huvuddragen av den nya rådsorganisationen. I fråga om åtskilliga större och mindre detaljspörsmål har vi synpunkter och framlägger också nya förslag. Den föreslagna forskningsrddsnämndens (FRN:s) främsta uppgift bör enligt föredraganden vara att vid sidan av de insatser som de enskilda råden gör initiera och stödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt. Då emellertid all forskning - som föredraganden uttrycker det - kan bedömas med hänsyn till både sin inomvetenskapliga betydelse och sin samhällsrelevans, bör det i fråga om FRN:s uppgift att stödja från samhällets synpunkt angelägna forskningsprojekt understrykas att vid stimulerandet av samhällsrelevant forskning och vid bedömandet av sådana projekt avgörande hänsyn också tas till dessas inomvetenskapliga betydelse. Det är alltid angeläget att tillse att forskningens inom vetenskapliga betydelse tillmätes tillräcklig vikt. Under anslaget till samhällsforskning är f. n. uppförd en anslagspost till s. k .folkrörelseforskning, beviljad med ett belopp på . för /77. Posten disponeras av en särskild delegation bestående av en socialdemokratisk riksdagsman som ordförande och sex representanter för vissa ideella rörelser och utsedda av regeringen för av högst . Delegationen är helt självständig i sin medelsförvaltning. Medel för ändamålet bör enligt föredragandens mening fortsättningsvis anvisas under anslaget till forskningsrådsnämnden. Därmed blir det emellertid naturligt och följdriktigt att medlen - liksom anslaget till långsiktsmotiverad forskning - också disponeras av forskningsrådsnämnden och icke, som föredraganden menar, självständigt av delegationen för folkrörelseforskning. 1 1975/76. bör alltså närmast ha ställning och funktion endast som granskningsgrupp. Föredraganden föreslår att de nuvarande fem forskningsråden inom område ersätts av tre, nämligen ett humanistisktsamhällsvetenskapligt, ett medicinskt och ett naturvetenskapligt. Medan ingen remissinstans motsätter sig en sammanslagning av statens naturvetenskapliga forskningsråd (NFR) och statens råd för atomforskning (AFR) till ett naturvetenskapligt forskningsråd, ställer sig åtskilliga remissinstanser avvisande eller tvivlande i fråga om en sammanslagning av de nuvarande statens humanistiska forskningsråd (HFR) och statens råd för samhällsforskning (SFR) till ett humanistiskt-samhällsvetenskapligt forskningsråd. för samhällsforskning och samtliga samhällsvetenskapliga fakulteter uttalar sig mot en sammanslagning av . ansluter sig till förslaget endast om detta inte väcker häftigt motstånd på den samhällsvetenskapliga sidan. HFR anser sig ha visat att det kan fungera bra enbart som ett humanistiskt forskningsråd. Vi delar det tvivel som kommit till uttryck inför förslaget om sammanslagningen av men vill dock icke motsätta oss att en sammanslagning kommer till stånd. Vi förutsätter emellertid därvid att den humanistiska forskningen, om vars främjande tidigare uttalat sig, icke kommer att bli eftersatt. Beträffande rädsorganens sammansättning biträder vi föredragandens förslag att majoriteten av ledamöterna i ett forskningsråd skall utgöras av företrädare för vetenskapen. Flera remissinstanser har förordat att bland de icke vetenskapliga ledamöterna bör ingå också riksdagsledamöter. möjligheter till information om insyn i och inverkan på forskningsinriktningen och forskningsplaneringen - vilket ofta motionsledes krävts - bör i betydande grad ökas. En väg kan vara att riksdagsledamöter får ingå i forskningsråden, förslagsvis minst två i vartdera. Dessa ledamöter bör då utses inte av regeringen utan direkt av . Val av företrädare för vetenskapen i de nya forskningsråden bör enligt föredragandens mening ske genom ett system av elektorsförsamlingar. Det bör enligt föredraganden ankomma på regeringen att fastställa sammansättningen av dessa, och föredraganden utgår från att den principiella uppläggningen inte bör innefatta några större avvikelser från vad forskningsrådsutredningen föreslagit. Enligt flera remissinstanser är emellertid i forskningsrådsutredningens förslag ämnesområdet teknik underrepresenterat i elektorsförsamlingen för det naturvetenskapliga rådet. vore sammanlagt tio elektorer i stället för de föreslagna fem rimligare med tanke på den ämnesmässiga spännvidden vid de tekniska fakulteterna. Från skall exempelvis fem representanter från matematisknaturvetenskaplig fakultet (GU) och en representant från teknisk fakultet (CTH) enligt förslaget ingå i elektorsförsamlingen för naturvetenskapliga Anslagen från AFRoch NFR var under /75 totalt 5,2 milj. kr. till och 4,2 milj. kr. /75 var motsvarande belopp 3,2 resp. 5,5 milj. kr. För del borde således, som konsistoriet vid CHT påpekat, representationen snarare vara 3+3 än den föreslagna 5+1. Liknande förhållanden torde även råda beträffande andra tekniska högskolor än CHT. Vi förordar en sammansättning av elektorsförsamlingarna enligt de här refererade synpunkterna. Vad beträffar forskningsrddsnämndens (FRN:s sammansättning utgår vi från att representanterna för allmänintressena - som forskningsrådsutredningen föreslagit - får en majoritetsställning. Av de politiskt valda samhällsrepresentanterna bör minst fyra, representerande olika partier, vara riksdagsledamöter och, liksom riksdagsledamöterna i forskningsråden, icke utses av regeringen utan direkt av . Antalet ledamöter i forskningsrådsnämnden bör, om så visar sig erforderligt för uppnåendet av en allsidig representation, utökas i förhållande till forskningsrådsutredningens förslag. Forskningsrådens och forskningsnämndens beslut om beviljande av anslag skall - som tidigare inom rådsorganisationen - förberedas genom att granskningsgrupper bedömer forskningsprojekten. De nuvarande granskningsgrupperna består så gott som uteslutande av personer utsedda på grundval av vetenskapliga meriter. Liksom forskningsrådsutredningen anser föredraganden att det i granskningsgrupperna bör kunna ingå också representanter för folkrörelser, intresseorganisationer, arbetsmarknadens parter och sektoriella organ. Vi för vår del anser emellertid, då bedömare utanför kretsen av vetenskapsmän i betydande omfattning kommer att ingå såväl i forskningsrådsnämnden som i forskningsråden, att den nuvarande ordningen för sammansättningen av granskningsgrupperna bör gälla även i fortsättningen. Granskningsgruppernas uppgift är att göra rent vetenskapliga bedömningar. Granskningsgrupperna avses få ett mycket stort inflytande på handläggning och beslut i anslagsfrågor. I många remissyttranden framförs farhågor för att granskningsorganisationen kan bli alltför mäktig och i realiteten överta forskningsrådens och forskningsnämndens styrande roll. Frågan om hur ledamöterna i dessa grupper skall utses och hur lång deras mandattid skall vara är därför av stor betydelse. Det är i princip angeläget att tillförsäkra ett brett antal forskningsdiscipliner inflytande när det gäller sammansättningen av granskningsgrupperna. Rörligheten eller omsättningen i grupperna är därför mycket viktig, eftersom bl. a. udda forskningsdiscipliner annars kan löpa risken att blockeras . Mandattiden för ledamotskap i granskningsgrupp bör vara högst och omval bör ej vara möjligt. Mandattiderna bör av kontinuitetsskäl löpa växelvis inom resp. grupper. Ställning till frågan om särskilda former för stöd till teknisk grundforskning kan enligt föredragandens mening tas först när (I 1974:06) Denna parlamentariska utredning kan väntas avsätta resultat i organisationen , och man löper alltså risk att den tekniska grundforskningen blir utan organiserat stöd under åtskilliga år. Vidtages icke omedelbara åtgärder, blir - enligt konsistoriet vid CTH - följden en förtvining av forskning och utbildning inom de tekniska grundvetenskaperna. Ett otillräckligt stöd till den tekniska grundforskningen, heter det vidare, kommer i dagens situation att mycket snabbt fjärma den naturvetenskapliga forskningen från landets industri och näringsliv, vilket innebär ett hot mot tillväxten av vår levnadsstandard. Omedelbara provisoriska åtgärder är därför påkallade. Eftersom naturvetenskapliga forskningsrådet har skyldighet att befordra samverkan med teknisk grundforskning, kan det vara lämpligt att naturvetenskapliga forskningsrådet temporärt åläggs ansvaret för teknisk grundforskning intill dess den parlamentariska utredningen om STU resulterat i konkreta åtgärder. Naturvetenskapliga forskningsrådets anslag bör med hänsyn härtill räknas upp i motsvarande mån och anslaget disponeras av en särskild grundforskning. Varken forskningsrådsutredningen eller föredraganden diskuterar frågan om den svenska finansieringen av internationella forskningsorganisationer och forskningsprojekt. Sådana projekt grundar sig ofta på internationella konventioner, som för del ingås enligt beslut av regering och riksdag. Kostnadsutvecklingen skiljer sig icke sällan från de ursprungliga kalkylerna, och möjligheter att påverka kostnadsutvecklingen synes vara praktiskt taget obefintliga. Råden kan komma att binda alltför stora pengar i internationella projekt till förfång för den svenska forskningen. Medel för internationella åtaganden av nämnt slag bör därför anvisas direkt av och avföras från rådsbudgetarna. Under åberopande av det anförda hemställes 1. uttalar att forskningsrådsnämndens stödjande av samhällsrelevant forskning bör ske under avgörande hänsynstagande också till ifrågavarande forsknings inomvetenskapliga betydelse, 2. hos regeringen begär att delegationen för s. k. folkrörelseforskning endast skall ha funktion och ställning som granskningsgrupp åt forskningsrådsnämnden, 3. hos regeringen begär att minst två riksdagsledamöter skall ingå i forskningsråden och utses direkt av , 4. hos regeringen begär att de tekniska högskolorna får utökad representation i elektorsförsamlingen för naturvetenskapliga forskningsrådet, 5. hos regeringen begär att antalet riksdagsledamöter i forskningsrådsnämnden skall vara minst fyra, representerande olika partier, och att de skall utses direkt av , 6. hos regeringen begär att den nuvarande ordningen för sam mansättningen av granskningsgrupperna bör gälla även i fortsättningen, 7. hos regeringen begär att mandattiden för ledamotskap i granskningsgrupp skall vara högst , att omval ej bör förekomma och att mandattiderna bör löpa växelvis inom respektive grupper, 8. hos regeringen begär att naturvetenskapliga forskningsrådet temporärt åläggs ansvaret för teknisk grundforskning, samt 9. hos regeringen begär att medel för finansieringen av internationella forskningsprojekt anvisas direkt av och icke över en rådsbudget. () () () i Agnäs () () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()