ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021206 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1206 av fröken och i om rätt till sjukpenning för intagen i ungdomsvårdsskola De senaste årens utveckling inom ungdomsvårdsskolesektorn har inneburit en medveten strävan att bygga ut den öppna vården utanför skolorna. Den öppna vårdformen innebär att eleverna är inskrivna vid ungdomsvårdsskola men bor i enskilda hem eller speciella mindre enheter och är inordnade i ortens skol-och arbetsliv. Enligt 3 kap. 15 § lagen om allmän försäkring kan sjukpenning ej utgå för tid då försäkrad är intagen på ungdomsvårdsskola. Intagen har därvid jämställts med inskriven, vilket innebär att denna undantagsbestämmelse gäller för alla ungdomsvårdsskoleelever, oavsett om vården sker inom eller utom skolan. Flertalet elever i vård utom skola har emellertid, till skillnad från dem som vårdas inom skolan, avlönat förvärvsarbete. När dessa elever blir arbetsoförmögna på grund av sjukdom förlorar de sin arbetsinkomst men får inte, som andra försäkrade arbetstagare, kompensation för den förlorade arbetsinkomsten i form av sjukpenning. Frågan om rätt till sjukpenning för dessa elever är f. n. föremål för utredning inom . Det är angeläget att reglerna ändras på denna punkt, och det är av vikt att utredningen påskyndas. Rätt till sjukpenning för här nämnda elever skulle innebära en önskvärd förstärkning av resocialseringseffekten. Om elev blir sjuk och inte får något som helst ekonomiskt stöd medför det nämligen risk för att det som under kanske lång tids vård byggts upp raseras, genom att elevens ekonomi blir mycket dålig. Det borde vara ganska lätt att med en enkel lagändring undanröja nuvarande missförhållande. Dessa elever måste få allt tänkbart stöd i den fortsatta rehabiliteringen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till sådan ändring i lagen om allmän försäkring att ungdomsvårdsskoleelever som vistas för vård utom skola tillerkänns sjukpenningförmåner. MAJ () ()
mot · FZ021207 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1207 av m. fl. om förtida uttag av ålderspension Fr. o. m. sänks den allmänna pensionsåldern från 67 till . Nya bestämmelser om rörlig pensionsålder och om förtida uttag av ålderspension träder i kraft. De nya bestämmelserna aktualiserar frågan om ändring av reglerna beträffande tidigare beviljade förtida uttag av ålderspension. En person som utnyttjat möjligheterna härtill får sin pension reducerad med ett belopp som är beroende av tiden för det förtida uttaget, och denna reduktion varar livstiden ut. Detta förhållande uppfattas negativt av många berörda medborgare, som exempelvis kan ha ca . lägre pension än normalt , beroende för det gjorda uttaget. Reduktionen av ålderspensionen från det 67:e levnadsåret innebär i praktiken ett återbetalande av den pension som utgått fram till den ordinarie pensionsdagen. Så snart återbetalningen på detta sätt fullgjorts borde oreducerad pension utgå. Många av de människor som utnyttjat förtida uttag av ålderspension befinner sig i små ekonomiska omständigheter och är av denna anledning också i stort behov av full ålderspension. Deras ekonomiska situation har som regel varit den direkta orsaken till att de mer eller mindre tvingats att begära förtida pensionsuttag. I vissa fall kan det också förhålla sig så att de på grund av bristande kunskaper och information från samhällets sida ansökt om förtida uttag i stället för anna form av samhällsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att beslutar att till den som gjort förtida uttag av ålderspension oreducerad sådan skall utgå senast från den månad när vederbörande efter reduktion "återbetalat" det förtida uttaget, 2. att , därest yrkande nr 1 ej bifalles, beslutar att anhålla hos regeringen att den överlämnar motionen till pensionskommittén för överväganden och ev. förslag. () ()
mot · FZ021208 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1208 om vidgad rätt tili studiemedel för gift studerande I vår strävan att skapa lika förutsättningar för män och kvinnor att bedriva studier är den mest angelägna studiesociala reformen slopandet av hänsynstagandet till makes ekonomi. Kravet att slopa makeprövningen omfattas av en bred opinion. I proposition 1975:23 framhålls makeprövningen som en av de frågor som den studiesociala utredningen skall arbeta med. Utbildningsminister förordade i avvaktan på utredningen en höjning av fribeloppsgränsen beträffande makes inkomst per kalenderhalvår från 200 "n till 250 "o av basbeloppet. fattade beslutet att höja fribeloppsgränsen till 250 "o. En fortsatt uppjustering av fribeloppet finns inte med i regeringens budgetproposition 1976, trots att centrala rekommenderat en höjning av fribeloppet från 250 '» till 300 ">. Utbildningsministern har svikit sitt löfte till de studerande. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att fribeloppet för heltidsstuderande avseende makes inkomst höjs från 250 "> till 300 " av basbeloppet per termin. PER-ER1C RINGABY (m) ()
mot · FZ021211 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1211 om rätten till ersättning från allmänna försäkringen vid sjukdomsfall utomlands Allmänna och landstingens sjukvårdsinsatser är bl. a. avsedda att helt täcka kostnaderna för medborgarnas sjukhusvård. En svensk medborgare som i sitt arbete tvingas att vistas en del av sin tid i vissa andra länder, t. ex. , får inte samma ekonomiska skydd vid sjukhusvistelse utomlands. Trots att skatter och obligatoriska försäkringsavgifter erläggs i blir vederbörande, vid akut sjukdomsfall som kräver omedelbar sjukhusvård, personligen krävd på kostnaden för sjukhusvården. skall enligt nu gällande lagstiftning ej betala mer än en dygnskostnad på . Företag med anställda som delvis har arbetstiden förlagd utomlands har inte heller obligatorisk skyldighet att teckna tilläggsförsäkringar som ger fullgott skydd vid alla sjukdomsfall då sjukhusvård erfordras. Det kan inte vara rätt att den enskilde skall vara tvungen att ha egna försäkringar som täcker sådana kostnader. I många fall får man förutsätta att både företag och anställda är ovetande om att de vanliga försäkringsformerna inte alltid täcker kostnaderna för akut sjukhusvård i en del andra länder. från rättvisesynpunkt bör en svensk medborgare vara berättigad till fri sjukhusvård även utomlands - i varje fall när vederbörande befinner sig utanför gränser på grund av sitt yrke. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär sådan översyn av reglerna för sjukförsäkringen, att svensk medborgare vid sjukdomsfall utomlands tillförsäkras samma skydd som gäller inom . () ()
mot · FZ021212 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 1212 av m. fl. om vidgad rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn Enligt 3 kap. 9 § lagen om allmän försäkring har tvåförälderfamiljer där båda makarna förvärvsarbetar och ensamstående föräldrar som förvärvsarbetar rätt till sjukpenning per familj och år för vård av sjukt barn . I familjestödsutredningens betänkande SOU 1975:62 föreslogs bl. a. att den nuvarande rätten till sjukpenning vid vård av sjukt barn omvandlas till en rätt till föräldrapenning i samband med barns eller vårdares sjukdom samt att antalet dagar utökas från tio till femton och familj. Barn i alla åldrar har vid sjukdom, läkarbesök och liknande behov av föräldrars närhet och medverkan. Behovet av denna kontakt är självfallet störst hos barn i lägre åldrar. Barn med handikapp har dock detta berättigade anspråk på föräldrar i större utsträckning och i högre åldrar. Inom gruppen barn som har rätt till vårdbidrag förekommer de mest skiftande handikapp. Anledningen till vårdbidraget är genomgående att barnen har uttalat behov av föräldrars eller annans omvårdnad. Detta gäller inte minst när det handikappade barnet drabbas av sjukdom. Grundsjukdomarna innebär ofta att barnet lättare än andra drabbas av infektioner och skador. De medför också att dessa tillstötande sjukdomar ofta blir mer svårartade och får ett mer långdraget förlopp. En tillfällig försämring av handikappsituationen blir ofta följden. Vårdbidraget kan utgå t. o. m. det år barnet fyllt . Det är angeläget att lagen ändras så att sjukpenning till förälder till handikappat barn kan utgå till dess barnet fyllt , dvs. som vårdbidraget utgår. Med hänsyn till den ökade sjukdomsrisken och det förlängda läkningsförloppet bör ersättningstiden ökas . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning och förslag angående vidgad rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · FZ021214 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1214 av och om barntandvården Resurserna inom folktandvården är ännu inte tillräckliga för det behov av barntandvård som finns. Dessutom varierar möjligheterna mellan olika huvudmannaområden. Det måste betecknas som angeläget att goda tandvårdsvanor grundläggs . Barnet behöver tidigt få en positiv attityd till tandvård och en god munhygien. Det är otillfredsställande att barnen i de åldrar, då de bäst behöver vård, kanske inte har möjlighet att få den. Problemet måste allvarligt uppmärksammas och ägnas stor uppmärksamhet inom folktandvården. De föräldrar som hos sin privata tandläkare sörjer för att deras barn får erforderlig tandvård bör bli berättigade till samma ersättning för kostnaderna genom tandvårdsförsäkringen som för vård av egna tänder. Av olika skäl vill många föräldrar att deras barn redan som små får besöka deras egen tandläkare. Man vill ge barnet goda tandvårdsvanor, man vill välja tandläkare, risken för tandläkarrädsla är betydligt mindre. Möjligheten att redan hos de små barnen skapa en positiv inställning till tandläkare och tandvård är större. Gravida kvinnor hade före tandvårdsreformens genomförande förtursrätt inom folktandvården, vilket varén värdefull förmån då de just riskerar svåra kariesangrepp. finns ej denna rättighet, och de kvinnor som ej tidigare regelbundet sörjt för sin tandvård har i rådande krissituation mycket små möjligheter att erhålla vård. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar anhålla hos regeringen om att även barntandvård skall bli ersättningsberättigad inom tandvårdsförsäkringen, 2. att uttalar att all erforderlig barntandvård måste säkerställas, 3. att hos regeringen begär förslag till förtur inom folktandvården för gravida kvinnor. () ()
mot · FZ021215 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1215 av m. fl. om pensionspoäng på sidoinkomster för person med partiell förtidspension 1 motionen 1974:1887 framhöll vi att det redan då i begreppet pensionsgrundande inkomst innefattades en mängd sociala förmåner och att det skulle undanröja tidigare argument mot vidgad pensionsrätt för partiellt förtidspensionerade. Vi hade förväntat oss att propositionen 1974:129 om förbättrade folkpensionsförmåner m. m. skulle medföra förslag till sådan vidgning av inkomstbegreppet inom ATP, att partiellt förtidspensionerade kunde tillförsäkras möjligheter att välja den förmånligaste ålderspensionen, nämligen antingen utfyllnad av förtidspension till full pension eller pension grundad på sidonkomsterna i kombination med den partiella förtidspensionen. Så blev inte fallet. Vi framhöll i den nämnda motionen att om den förtidspensionerade har gynnsamma antagandepoäng inom ATP torde det mest gynnsamma alternativet ofta vara att räkna upp den partiella pensionen till full pension när ålderspensionering skall ske. Om däremot den försäkrade har liten eller ingen förtidspension från ATP ställer sig förhållandet annorlunda, allra helst som pensionstillskotten från folkpensioneringen visserligen fördubblas fr. o. m. men också halveras när 65-årsåldern uppnås, innan pensionen i här berörda fall räknas upp till full ålderspension från folkpensioneringen. På det viset kompliceras bilden ytterligare, som konsekvenserna av utebliven rätt att räkna pensionspoäng grundade på sidoinkomster i kombination med den partiella förtidspensionen kan förvärras avsevärt i jämförelse med nuläget. Därmed stärks motiven avsevärt för en vidgad pensionsrätt i dessa fall. Vårt motionsyrkande den gången avfärdades med att pensionsförsäkringskommittén 1968 menade att rätt för dem som redan har antagandepoäng att "ovanpå dessa lägga de poäng de erhöll på grund av sitt förvärvsarbete skulle innebära en orimlig överkompensation. Givetvis har vi aldrig avsett att man skall räkna poäng dubbelt, vilket man skulle kunna tro, när man kopplar nyssnämnda citat med vårt förslag. Vi anser däremot att rätt bör införas för partiellt förtidspensionerade att tillgodoräknas den gynnsammaste pensionsgrundande inkomsten i enlighet med vad vi ovan skisserat. Med stöd av det anförda hemställes att hos regeringen begär att pensionskommittén får i uppdrag att utarbeta förslag syftande till att de som uppbär partiell förtidspension skall kunna tillgodoräkna sig pensionspoäng på sina sidoinkomster i kombination med förtidspensionen eller på likvärdigt sätt, om detta medför en högre ålderspension för de försäkrade i fråga än de eljest skulle kunna få. () . NISSER (m)
mot · FZ021217 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1217 av om en översyn av avgifter och pensionsförmåner enligt den allmänna försäkringen De enskilda människorna i vårt land tycks i allt högre grad ha börjat intressera sig för sambandet mellan de obligatoriska förmåner samhället tillhandahåller och storleken av deras egna skatter och avgifter. Detta framgår främst av de många frågor som i dessa ärenden framställs i tidningarnas insändaravdelningar och vid frågestunder i samband med politiska möten av olika slag. I många fall framförs då hård och indignerad kritik mot rådande förhållanden. Detta gäller särskilt dens. k. samordningen av olika pensionsförmåner. Denna samordning innebär ju i många fall att erlagda avgifter inte resulterar i någon pension. Det är verkligen inte någon överdrift att konstatera att detta förhållande finner föga förståelse hos de människor som drabbas och känner sig lurade. Alldeles särskilt starkt riktar sig kritiken mot det förhållandet att någon änklingspension inte är inrymd i ATP-systemet. Detta ter sig alltmera stötande ju flera de familjer är där båda makarna har förvärvsinkomster för vilka erläggs avgifter. Nuvarande regler i dessa avseenden torde inte överensstämma med flertalets uppfattning om rätt och rättvisa. En ändring av reglerna för samordning av pensioner och för efterlevandepensioner så att samband ernås mellan erlagda avgifter och utgående pensioner synes därför angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning rörande sådana ändringar av reglerna för samordning av olika pensioner och för efterlevandepensioner att samband ernås mellan erlagda avgifter och utgående pensionsförmåner.
mot · FZ021218 · 1976-01-27 00:00:00 — av om studiemedel under sjukdom trädde reglerna för studiemedel under sjukdom i kraft. De studerande har länge saknat ekonomiskt skydd vid sjukdom, och reformen måste anses vara ett led i rätt riktning. Reglerna är dock på vissa punkter behäftade med allvarliga brister. 1 den allmänna sjukförsäkringen erhålls ersättning från efter insjuknandet. Efter en sju dagars sjukdomsperiod krävs läkarintyg för fortsatt ersättning. Karenstiden för en sjuk studerande är . Sjukpenningen för en studerande fungerar enligt följande: Fr. o. m. den av hel studieoförmåga utgår en slags sjukpenning i form av att studerande, som utnyttjar de statliga studiemedlens lånemedel, slipper återbetalningsbeloppet för dessa sjukdagar när lånet en gång skall betalas tillbaka. Denna karenstid är alldeles för lång. Principiellt bor de studerande ha samma karenstid som andra sjukförsäkrade enligt AFL. kan vara ödesdigert för studierna, beroende på när under teminen sjukdomstiden infaller. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att karenstiden inom lagen om allmän försäkring skall gälla även för de studerande och att beslutet träder i kraft.
mot · FZ021219 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1219 av om frivilliga hjälpinsatser för äldre personer Antalet våldsbrott har ökat markant. Särskilt äldre människor blir ofta utsatta för väskryckning och andra trakasserier. Detta har till följd att de äldre blir mer isolerade. De undviker ofta att lämna sina hem efter mörkrets inbrott. Olika aktiviteter och umgänge med andra människor måste nu som regel förläggas till . För att möjliggöra även för äldre människor att deltaga i samhällslivet och upprätthålla sina umgängeskontakter borde en form av frivillig samhällsinsats övervägas. Det borde vara möjligt att få yngre människor att frivilligt ställa upp som sällskap och skydd till och från olika aktiviteter som de äldre vill deltaga i under kvällstid. En sådan samhällsinsats byggd på frivillig hjälp skulle kunna fungera utan kostnader för samhället. Den skulle även kunna medverka till bättre kontakter mellan generationerna och bryta isoleringen för många ensamma. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om utredning beträffande formerna för en frivillig hjälpinsats för äldre människor i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FZ021222 · 1976-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om information rörande rökares mindre motståndskraft mot miljögifter på arbetsplatser Rökning innebär både för rökare och för personer i deras närhet risk för sjukdomar och för nedsättning av kroppens eget skydd mot kemiska ämnen i vår omgivning. Rökning försämrar också mörkerseendet, vilket bl. a. från trafiksäkerhetssynpunkt kan vara en allvarlig olägenhet. Det faktum att rökningen, förutom sin mera direkta skadeeffekt, även sätter ner människors motståndskraft mot andra miljögifter har uppmärksammats bl. a. i samband med den senaste tidens asbestdebatt. Riskerna för cancer hos rökande gruvarbetare, som kommer i kontakt med radongas, har varit kända. De gränsvärden för skadliga ämnen i miljön som fastställs av arbetarskyddsstyrelsen är inte avvägda med hänsyn till den speciella riskkategori som rökarna utgör. Detta leder till att rökare utan att vara medvetna om riskerna arbetar i miljöer som för andra inte innebär några hälsorisker men som för rökarna ofta kan leda till att allvarliga sjukdomar uppkommer. För att alla skall ha en möjlighet att bilda sig en realistisk uppfattning om de hälsorisker man löper på arbetsplatsen anser vi det angeläget att de kunskaper som finns om sambandet mellan rökning och skadlig påverkan av och ökad känslighet för olika miljögifter systematiseras och ställs till allmänhetens, arbetsgivarnas, arbetsförmedlingarnas och andra myndigheters förfogande. Härigenom skulle man kunna bidra till att nedbringa de skador som orsakas av kombinationen rökning-miljögifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att förbättra kunskapen och informationen om sambandet mellan rökning och miljögifter på arbetsplatserna. () ()
mot · FZ021223 · 1976-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om fortsatt användning av THX-preparatet Preparatet THX har för stora skaror människor kommit att fö mycket positiv betydelse. Många menar att ett förbättrat allmäntillstånd är påvisbart, och andra pekar på direkta förbättringar av vissa sjukdomssymptom. Under den följd av år som doktor i utfört behandling med detta preparat har ca 50 000 människor besökt hans mottagning. Ca 5 miljoner injektioner har gjorts - ett förhållande som tyder på förtroende för preparatet hos en stor hjälpsökande allmänhet. En inom tillsatt arbetsgrupp har gjort undersökningar av thymuspreparatet och i sitt utlåtande över detsamma förklarat att preparatet är verkningslöst och saknar effekt. Mot varandra står alltså en stor skara människors förtroende för preparatet och klart negativa utlåtande över detsamma. Med tanke på de många årens positiva reaktioner från stora människogrupper är motståndet mot THX-preparatet anmärkningsvärt. Och detta så mycket mer som det nu är bestämt att det statliga läkemedelsföretaget skall göra försök att framställa ett thymuspreparat - en försöksverksamhet som beräknas ta åtskilliga år. Försök och forskning bedrivs på olika håll i världen. I exempelvis har ett antal läkare påbörjat en omfattande prövning av THX-preparatet. Det är med hänsyn till dessa omständigheter rimligt att patienter som önskar få tillgång till THX skall kunna erhålla detta genom läkares försorg tills ett renare preparat kommer i marknaden. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt bruk av THX-preparatet. L. () i HANS NYHAGE (m) ()
mot · FZ021224 · 1976-01-27 00:00:00 — om ökade möjligheter till förlossningsvård utanför det egna sjukvårdsområdet Enligt 3 § sjukvårdslagen har sjukvårdshuvudmännen skyldighet att tillhandahålla vård inte blott för dem som tillhör sjukvårdsområdet utan även för dem som under vistelse där blir i behov av vård. Den senare kategorin har emellertid huvudmännen rätt att debitera i princip de genomsnittliga driftkostnaderna. Då detta har ansetts oskäligt, har sjukvårdshuvudmännen träffat en överenskommelse - det s. k. utomlänsavtalet - av innebörd att utomlänspatient i vissa fall inte skall behöva erlägga högre avgift än inomlänspatient. Patientens eget landsting debiteras i stället mellanskillnaden. Avtalet gäller för patienter som under vistelse inom vårdlandstinget drabbats av sjukdom eller skada och på grund därav blivit i behov av omedelbar vård. Vid förlossning gäller dock förmånen endast om förtidsbörden inträffar före beräknad nedkomst samt då sociala eller humanitära skäl prövas föreligga och hemlandstinget i anledning härav utfärdar betalningsförbindelse. Ett exempel på fall då förmånen tveklöst beviljas är att en abortsökande kvinna, som är bosatt på en mindre ort, av rädsla för att förhållandet skall bli känt föredrar att få aborten utförd på annan ort. Ett annat godtagbart skäl är att en gravid kvinna, som saknar anhöriga på sin bostadsort eller som har dåliga bostadsförhållanden, önskar komma närmare sina föräldrar eller annan anhörig. I regel utfärdas också betalningsförbindelse då en gravid kvinna måste företa en tjänsteresa i nära anslutning till förlossningen. Detsamma gäller kvinnor som studerar på annan ort och kanske måste avlägga en viktig tentamen i nära anslutning till den beräknade tidpunkten för nedkomsten. Om resan däremot betraktas som en ren nöjesresa utfärdas inte betalningsförbindelse. Den som inte får betalningsförbindelse måste själv svara för skillnaden mellan utomlänsavgiften och ersättningen från sjukförsäkringen, dvs. med f. n. Enligt min mening är det otidsenligt att begränsa de gravida kvinnornas rörelsefrihet till det egna landstingsområdet under tre hela veckor före den beräknade tidpunkten för nedkomsten. Det kan inte heller anses önskvärt eller lämpligt att pröva varje enskilt fall för utfärdande av betalningsförbindelse. Den enskilde är rimligtvis den som bäst kan avgöra om en resa kan och bör företagas eller ej. Vad som av uppfattas som en nöjesresa kan för den enskilde vara en mycket angelägen resa. Grunden för utomlänsavtalet synes vara att det inte har någon större betydelse för huvudmannen om vårdkostnaden betalas kontant till ett annat landsting eller i form av vård inom det egna . Detta torde, enligt min mening, gälla oavsett den enskildes skäl för att utnyttja sjukhusvård utanför det egna landstingsområdet. Den naturligaste lösningen vore alltså att ändra utomlänsavtalet på denna punkt. En annan möjlighet vore att utjämna kostnaderna via den allmänna försäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ökade möjligheter att få förlossningsvård utanför det egna sjukvårdsområdet.