mot · FZ021473 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1473 av i m. fl om ökad inbyggd utbildning och praktikutbildning har i utbildningsdebatten allt fler röster höjts för att utbildningen bör bli mera yrkesinriktad. Också i årets budgetproposition fastslår utbildningsministern den utveckling som skett mot att utbildningsvalet gynnas av en växling mellan studier och yrkesarbete. I gymnasieskolan visar allt fler elever intresse för utpräglat yrkesförberedande utbildning. Också de teoretiska linjernas elever ser i många fall det naturligt att tidigt ägna sig åt yrkesarbete. Enligt vår uppfattning finns det anledning att starkare än tidigare ägna intresse åt elevernas fårdigutbildning efter gymnasieskolan. har i en rapport (dnr P 75:1481 Efter gymnasieskolan) följt upp de elever som avgick från gymnasieskolans yrkesinriktade linjer . Därav framgår bl. a. att 6 av 10 förvärvsarbetande ungdomar ansåg att deras utbildning hade varit lämplig förberedelse för deras arbete. Av rapporten framgår att många elever skafade sig ytterligare praktisk utbildning i gymnasieskolan. Rapporten visar att många ungdomar, bl. a. de som gått på beklädnadsteknisk och träteknisk linje, studerade vidare i större utsträckning än elever från andra linjer. De direkt yrkesinriktade linjerna inom gymnasieksolan är i princip 2-åriga. Därutöver finns inom vissa branscher möjlighet att studera vidare inom gymnasieskolan eller i form av inbyggd utbildning. Enligt vår uppfattning bör statsmakterna med större generositet än tidigare verka för att vidareutbildningsmöjligheter skapas förde ungdomar som genomgått den 2-åriga utbildningsgången. Färdigutbildningen bör med fördel kunna organiseras i nära samarbete mellan skola och företag i form av inbyggd utbildning eller inbyggd undervisning, som yrkesutbildningsberedningen ville döpa denna utbildningsform till. Det skulle betyda att den teoretiska utbildningen skulle ges i skolan och utbildningen i praktisk yrkesteknik i företagen. Alltsedan den stora gymnasiereformen genomfördes, som bl. innebar stark ökning av den teoretiska utbildningen på bekostnad av den praktiska, har önskemål framförts om ett tredje års i huvudsak skolmässig utbildning i form av högre specialkurser i de yrken, där det p. g. a. yrkets krav på specialkunskaper krävs vidareutbildning. Denna utbildning skulle i hög grad ske i samverkan med näringslivet. Det ligger också i ungdomens intresse att kunna erhålla systematisk utbildning direkt i företagen vid sidan av gymnasieskolan. Detta kan bl. a. ske i form av lärlingsutbildning, utbildning i företagsskola eller i inbyggd undervisning, alltså parallellt med gymnasieskolan. Dessa utbildningsformer har ett betydande värde för att ge ungdomen en verklig bild av arbetslivets villkor och förutsättningar. De bidrar till att underlätta yrkesvalet och till att ungdomen väljer utbildning där deras förutsättningar bäst kommer till sin rätt. Härigenom undviks felval och bortkastad dyrbar utbildning och tidsspillan. Utbildning i arbetslivet ger direkt kontakt med den tekniska utvecklingen och framsteg i övrigt i näringslivet och kan därför i många fall vara överlägsen skolmässig utbildning där man inte hinner förnya sig tillräckligt snabbt av kostnads- och andra skäl. Slutligen kan dessa former av utbildning innebära snabbare anställning efter avslutad yrkesutbildning genom den direkta kontakten med arbetsplatserna. De värdefulla egenskaper som vi ovan anfört för inbyggd undervisning i olika former kan också komma de unga till del genom praktikarbete av olika slag. Det kan avse kortare perioder för att de utbildningssökande skall få känna på vad olika yrken innebär. Det kan också innebära s. k. praktikår ellr s. k. varvad utbildning som möjliggör mer ingående praktisk erfarenhet från arbetsliv och från det yrkesområde inom vilket utbildningen påbörjats. Ett praktikår vore en form som på ett påtagligt sätt skulle möjliggöra för arbetslös ungdom som inte kommit in på de reguljära utbildningsvägarna att få en meningsfylld och utbildningsstimulerande sysselsättning. Det föreligger givetvis många svårigheter som måste lösas för att få till stånd de här påtalade utbildningsformerna i önskad omfattning. Det är en fråga om tillräckligt antal platser för utbildning och praktik, det är en fråga om ekonomiska ersättningar. Men dessa bör gå att lösa. Totalt sett är dessa former billigare än de vanliga utbildningslinjerna. Ett stort intresse finns också från näringslivet för dessa frågor. Enligt vår mening är det nu synnerligen angeläget att man mer ingående prövar möjligheterna att öka olika former av inbyggd utbildning, lärlingsutbildning, varvad utbildning och praktik i kortare och . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder i syfte att kraftigt öka olika former av inbyggd utbildning och praktikutbildning enligt vad som i motionen angivits. . () i . () i 1* 1975/76.