mot · FZ021433 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1433 av i m. fl om ökad forskning rörande åldrandet, m. m. Befolkningsstrukturen i håller på att förändras. Det beräknas att ungefär var sjätte svensk är pensionär . De över en miljon ålderspensionärer som vi har borde få en chans att känna sig delaktiga av vad ett samhälle som vårt har att erbjuda. Det är nu tyvärr så, att en pensionär inte betraktas som en del av samhället, en del som ännu har något väsentligt att ge, utan han anses vara endast mottagare. Pensionären har i dagens samhälle sina sociala rättigheter och sin pension som garanterar en ekonomisk trygghet, men förutsättningarna för rätt att utnyttja detta har vi inte ordnat för pensionärerna. Man kommer oftast helt oförberedd in i sin pensionärstillvaro. Man kanske glädjer sig åt att äntligen ha rätt till vila och få ägna sig åt något som man tidigare inte haft möjlighet att sysselsätta sig med. Rätt snart finnér man emellertid att omgivningens syn på pensionären är negativ. Man förväntas delta i pensionärsaktiviteter, hobbies, ev. studier - men av ett slag som endast är till för att fylla ut tiden och inte något som samhället har nytta av. Man kan inte längre prestera något för samhället värdefullt, anses det, och därför har pensionären en låg status i dagens samhälle. I det tidigare agrarsamhället levde generationerna i en gemenskap som omfattade liela livssituationen. Man arbetade tillsammans, och den fritid man eventuellt hade utfylldes också av gemensamma aktiviteter. I dagens konsumtionssamhälle arbetar familjemedlemmarna på olika håll och på olika tider och har möjligen någon del av fritiden gemensam. Generationerna bor på skilda håll och fritidsaktiviteterna blir alltmer segregerade, varje ålder får alltmer sin specifika sysselsättning. Genom sänkningen av pensionsåldern och även genom den ökade möjligheten att ta delpension, kommer vi att få allt fler "pensionärer som borde kunna få möjlighet till en meningsfull tillvaro. Dessa pensionärer hamnar i en marginalsituation, som de behöver kunskap för att klara av - de är varken fullvärdiga yrkesarbetare eller orkeslösa åldringar. Likaså måste omvärldens attityder till den äldre förändras, så att den äldre fortfarande kommer att betraktas som en för samhället nödvändig individ och inte som en som skall leva "vid sidan av. Vi behöver alltså förmedla kunskap inte bara till de äldre själva utan också till de yngre generationerna, en kunskap om vad åldrandet innebär och vilka möjligheter man själv har att påverka sin situation som blivande pensionär. Vi behöver använda de mänskliga resurserna för att minska trycket på vårdapparaten. En passiv pensionär drivs mycket snabbare in i vårdapparaten än en som upplever sin situation positivt. Problemen med åldrandet och de äldres roll i samhället har blivit uppmärksammade i massmedia, och genom organisationers och enskildas initiativ har undervisning börjat ske om förberedelse för pensioneringen. För att få genomslagskraft på denna kunskapsförmedling, så att den ger möjlighet åt alla blivande pensionärer att skapa sin egen positiva modell för den tid som för somliga kan vara en tredjedel av tillvaron, behövs en satsning från samhällets sida. Den för ganska nya vetenskapen gerontologi, läran om åldrandet, kommer att få en allt större betydelse. Ett gerontologiskt institut finns i och ett gerontologiskt centrum i . Vid universiteten har allt fler vetenskapsmän börjat ägna sig åt forskning om åldrandet ur olika aspekter: psykologiskt, socialt och medicinskt. Någon professur i detta ämne finns ännu inte, och någon särskild undervisning har inte funnits vid universiteten. På nära håll, bl. a. i och , planeras start för en 20-poängskurs i gerontologi. Den mesta kunskapen i ämnet får dock ännu hämtas från forskning utomlands. Vid ett symposium på , där experter på det gerontologiska området var samlade, framfördes vid den avslutande paneldiskussionen en uppmaning till berörda myndigheter och beslutande organ att skapa ett samordnande organ med uppgift att initiera till forskning i gerontologi, informera och ge möjlighet tili studieverksamhet i breda befolkningslager. Detta samordnande organ skulle ha sådana resurser att fördela att en tvärvetenskaplig forskning bleve möjlig och att en på detta stödd undervisning kunde bedrivas, med fördel förmedlad av studieförbunden, som har kanaler att nå ut till studieovana grupper. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att hos regeringen begära 1. förslag till ökad forskning, information och utbildning på det gerontologiska området, 2. förslag till inrättande av institut med uppgift att sprida information om vad åldrandet innebär, enligt de riktlinjer som angivits i motionen. () () () ()