mot · FZ022333 · 1976-03-25 00:00:00 — 1975/76: 2333 av tn. med anledning av propositionen 1975/76:131 om statligt stöd till dagspressen Massmedia spelar en allt viktigare roll i vårt samhälle. Genom dem har en allt större del av medborgarnas krav på allsidig information om händelser inom landet i omvärlden samt på delaktighet i kulturlivet och förströelse kunnat tillgodoses. Få företeelser torde under ha utvecklats så snabbt som massmedia, och det finns ingenting som tyder på att den snabba utvecklingen skulle vara på väg att avstanna. Tvärtom kommer ny teknologi att möjliggöra en större ökning av det samlade informationsflödet via massmedia än den vi upplevt under de gångna decennierna. Genom framför allt televisionens explosionsartade utbredning i vårt land har massmedia kommit att få en sådan betydelse att krav nu allt oftare reses på en mer medveten massmediepolitik från statsmakternas sida. En sådan har också aktualiserats genom dels de ekonomiska svårigheter som drabbat tidningspressen, främst de s. k. andratidningarna, dels de nya förutsättningar för opinionsbildning som kommer att föreligga till följd av utvecklingen av ny massmedieteknologi. Det är viktigt att slå fast att utvecklingen på massmedieområdet ytterst bör utgå från de enskilda medborgarnas önskningar och behov. Det vore fel om mediepolitiken gavs som mål att bevara relationerna mellan vissa existerande media. På samma sätt som den teknologiska utvecklingen måste inriktas på att tillgodose de enskilda människornas krav och behov, måste medborgarnas egna preferenser och önskemål ställas i centrum vid utformningen av massmediepolitiken. Inte sällan möter man i den massmediepolitiska debatten föreställningen att media skall användas i upplysande och uppfostrande syfte och att ett viktigt mål för statens mediepolitik måste vara att styra medborgarnas medieval, så att förment felaktiga val antingen försvåras eller helt omöjliggörs. Syftet sägs inte sällan vara att förhindra en kommersialisering av massmedia eller att slå vakt om angelägen samhällsinformation. En sådan inställning måste emellertid betraktas som uttryck för en förmyndarmentalitet, som underskattar vikten av medborgerlig valfrihet och människors förmåga att själva ta och bära ansvar. Massmedias informativa uppgifter är utomordentligt viktiga. Genom olika slags media, som tillgodoser högt ställda krav på mångsidighet, har med 1 1975/76. borgarna möjlighet att få den information och de kunskaper om händelser och företeelser som är en nödvändig förutsättning för att de skall kunna delta i den demokratiska beslutsprocessen. Massmedias bidrag till den fria opinionsbildningen utgör ett väsentligt element i vår demokrati. Massmedias samband med den allmänna kulturpolitiken är intimt och oupplösligt. Det är närmast självklart att de mål som gäller för de allmänna kultursträvandena i samhället i tillämpliga delar också måste gälla för massmedia. Dessa utgör ju i själva verket ett av de allra effektivaste sätten för att till medborgarna förmedla kulturvärden och göra dem delaktiga däri. I den mediepolitiska debatten framställs ofta medborgarnas krav gentemot massmedia på underhållning och förströelse som något mindre fint och som något som i möjligaste mån bör stå tillbaka för ett mera seriöst medieutbud. En renodlad sådan inställning är enligt vår mening felaktig. Varje människa har behov av underhållning och förströelse. Det kan inte rimligen vara statens uppgift att bekämpa sådana önskemål. Ett viktigt led i massmedias verksamhet måste vara att tillgodose dessa behov. Den statliga massmediepolitiken måste sträva efter att garantera en sådan mångsidighet i utbudet att individernas krav på valfrihet kan tillgodoses. Det är de enskilda medborgarnas fria val som skall bestämma massmedias struktur och innehåll. Massmediepolitiken skall inriktas på att göra detta val så fritt som möjligt. Det råder enighet om att behov föreligger av ekonomiskt stöd från staten till pressen. Man kan i och för sig beklaga att utvecklingen på tidningsmarknaden lett därhän. Tidningsutgivning bör i huvudsak betraktas som ett företagande, utövat inom ramen för ett fritt näringsliv. Den omständigheten att en vital och mångsidig tidningspress är nära nog en förutsättning för ett modernt, levande folkstyre präglar emellertid pressens verksamhet och behov av ekonomiskt stöd från det allmänna. Syftet måste vara att bevara tidningsföretagens mångfald. Den bevakning och kontroll av samhällets offentligrättsliga organ och inte minst av regeringsmaktens utövning och statsmakternas handlande som en fri och oberoende tidningspress har att utöva inom ett livskraftigt folkstyre leder emellertid till att mycket stor varsamhet måste iakttas vid utformningen av statligt tidningsstöd. Pressens självständighet och oberoende måste garanteras. Det är vanskligt att ange hur stor roll pressen spelar för den politiska opinionsbildningen. Att den i många fall har direkt partipolitiskt inflytande innebär emellertid inte att man kan betrakta svensk tidningspress som ett led i eller uttryck för politiska partiers verksamhet. Om så hade varit fallet, skulle samhällets stöd till pressen lätt ha kunnat utformas som bidrag till varje riksdagsparti i förhållande till storleken på den press som företräder dess åsikter för fördelning utan utomståendes inblandning. Ett sådant system vore praktiskt lätt att tillämpa. Men svensk tidningspress rymmer i sig mycket mera och har väsentligt mer vidsträckta uppgifter än att vara mer eller mindre i ledband hos ett politiskt parti, även om enskilda tidningar likväl kan sympatisera med och gärna vill väcka opinion för ett visst partis politik. Man kan emellertid inte komma ifrån att en betydande del av dagstidningarna i större eller mindre grad framstår som bärare av en viss politisk grundsyn. Den aktuella samhällsdebatten äger i icke ringa grad rum i denna press och mellan de olika pressalstren. Medborgarna själva väljer dock inte tidning främst efter sin politiska uppfattning. Även om man skulle kunna se pressen som partipolitisk företrädare - vilket som ovan hävdats endast kan ske till viss del - motsvarar dess partipolitiska struktur ingalunda den partipolitiska fördelningen i . Detta läsarnas egna val kan det inte vara en uppgift för statsmakterna att ge sig på och försöka förändra. Reglerna för presstödet bör därför också från denna synpunkt utformas med yttersta försiktighet. Stödet kan uppfattas som orättvist, om det ges så, att det till övervägande del gynnar den press som kan sägas företräda visst eller vissa partiers åsikter. Inte heller ur denna aspekt går gällande regler för produktionsbidrag fria från kritik. Vid de ställningstaganden som har gjorts från moderat håll i samband med presstödsfrågans behandling av och därefter har betonats att stödet måste uppfylla tre grundläggande krav. För det första måste stödet i möjligaste utsträckning vara av generell Det skall vara stöd till dagspressen i dess helhet, inte till enskilda För det andra får inte stödet utformas så, att det kan uppfattas som partipolitiskt diskriminerande. För det tredje måste stödet utformas så, att det inte snedvrider konkurrensen mellan olika tidningar och tidningsföretag. Mot denna bakgrund är det naturligt att vi framför allt ansett att stödet bör utgå genom olika typer av generella stödåtgärder, vilka uppfyller de tre krav som uppgetts ovan. Sådana stödformer är t. ex. generella papperssubventioner, transportstöd (inkl. postverkets tidningstaxa), avskaffande av reklamskatten samt en utökning av den betalda samhällsinformationen på annonsplats. Den utformning som presstödet till sin huvuddel haft har inte uppfyllt dessa krav. I stället har statsmakterna valt ett huvudsakligen selektivt stödsystem, som visserligen tillfälligt visat sig vara ägnat att bromsa takten av tidningsnedläggande men som på öppnar allvarliga perspektiv när det gäller pressens självständighet gentemot statsmakten i ett alltmer centraliserat samhälle. Den utbyggnad av det selektiva stödet Mot 1975/76:2333 som nu föreslås i propositionen 1975/76:131 är ägnad att ytterligare understryka de farhågor som vi från moderat sida har framfört i detta hänseende. I stället för att vidta åtgärder för att få till stånd en övergång från nuvarande selektiva stödsystem väljer regeringen nu att ytterligare bygga ut och förstärka det selektiva presstödet. 1 propositionen föreslås att produktionsstödet till dagspressen i fortsättningen skall utgå efter det s. k. hushållstäckningsbegreppet i stället för enligt nuvarande andratidningsbegrepp. I sig utgör detta en begränsad förändring som inte förändrar det selektiva produktionsbidragssystemets principer. Med beaktande av vår generellt kritiska inställning till de selektiva produktionsbidragen finner vi därför ingen anledning att tillstyrka den förändring i detta hänseende som departementschefen förordar. Täckningsprincipen fyller inte i något avseende bättre de tre grundkrav för stödsystemet som vi uppställt ovan än vad andratidningsprincipen gör. Från första början har vi från moderat sida framhållit att presstödssystemet måste utformas så, att det inte kommer i konflikt med de tryckfrihetsrättsliga principer som utgör ett så väsentligt inslag i vårt folkstyre. Vid upprepade tillfällen har vi därför krävt att hela frågan om presstödets utformning och omfattning skall underställas en kvalificerad tryckfrihetsrättslig prövning av en för ändamålet speciellt tillsatt utredning. Från regeringens sida har dessa förslag konsekvent avvisats. Det har hävdats att stödet inte har kunnat få några sådana negativa konsekvenser att det kan väntas strida mot förbudet i 1 kap. 2 § TF mot åtgärder som innebär hinder för tryckning, utgivning eller spridning av tryckta skrifter. Enligt vår mening har presstödet nu fått en sådan omfattning att det starkt kan ifrågasättas om det inte har fått så betydande negativa konsekvenser för skrifter, som inte får något stöd, att man allvarligt måste ifrågasätta om inte den av oss tidigare påpekade konflikten med TF nu börjar bli akut. har i sitt betänkande inte ägnat dessa frågor någon större uppmärksamhet, och i propositionen hävdar departementschefen att "kraven på tryckfrihetsrättslig granskning bör vara tillgodosedda genom den ingående behandling dessa frågor fått tidigare samt nu i främst yttranden från och massmedieutredningen. Med tanke på att någon genomgripande tryckfrihetsrättslig granskning av presstödets problematik aldrig skett samt att i sitt utförliga remissyttrande över pressutredningens betänkande anför att en diskussion om presstödets förenlighet med tryckfriheten är i hög grad angelägen framstår departementschefens uttalande som anmärkningsvärt lättsinnigt. Speciellt otillfredsställande ur tryckfrihetsrättslig synvinkel är att det totala stödet nu ges he mer utpräglat selektiv karaktär . Existerande selektiva stödformer byggs ut, som nya, likaledes selektiva stöd Det begränsade generella inslaget i presstödssystemet förändras däremot inte. Med tanke på detta samt i beaktande av den fortsatta utvecklingen på detta område är det enligt moderata samlingspartiets uppfattning i hög grad angeläget att en samlad tryckfrihetsrättslig prövning av presstödets problematik kommer till stånd. En sådan prövning bör bl. a. undersöka möjligheterna att i grundlag införa vissa regler i vad gäller presstödets utformning och omfattning. Ett annat viktigt syfte med en sådan granskning skulle vara att ge en ökad stadga åt systemet och reducera utrymmet för godtycke till ett absolut minimum. Vi har, som anför i sitt remissyttrande, ännu inte nått ett system som fyller rimliga krav från dessa utgångspunkter. I stället kan hävdas att det föreliggande förslaget innebär en försämring härvidlag. F. n. regleras presstödets utformning genom en av regeringen utfärdad förordning. Från en rad utgångspunkter ter sig detta som principiellt betänkligt. Presstödets utformning bör därför i stället regleras i lag. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till lag om presstödets utformning. En viktig målsättning för den statliga presstödspolitiken måste vara att gradvis komma ifrån det selektiva produktionsbidragssystemet, utan att i alltför hög grad de andratidningar drabbas som baserat en stor del av sin verksamhet på detta stöd. Slävfallet kan en sådan övergång inte ske utan föregående prövning av dess effekter i olika hänseenden. betänkande ger i detta sammanhang ingen vägledning, eftersom utredningen i allt väsentligt koncentrerat sig på justeringar av det existerande stödsystemet. Enligt vår mening är det därför påkallat att ånyo tillsätta en utredning med uttryckliga direktiv att skyndsamt pröva möjligheterna att gå över från ett selektivt till ett generellt stöd utan att några negativa effekter uppkommer. I det sammanhanget måste problemen för storstädernas andratidningar ägnas speciell uppmärksamhet. Produktionsbidragens utformning och omfattning I avvaktan på att denna utredning avslutas och den av oss förordade tryckfrihetsrättsliga prövningen av pressystemet skett bör övergång till annat produktionsbidragssystem icke ske. Någon utökning av stödet, på det sätt som föreslås av departementschefen, bör heller icke äga rum. T. v. bör produktionsbidraget utgå med oförändrat /ton tidningspapper och det fasta bidraget till fädagarstidningar behållas vid . räkning av det lägsta bidraget till flerdagarstidningarna samt av maximibidraget till flerdagarstidningar i landsorten bör ej heller ske. Med hänsyn till den speciella situation som råder för andratidningarna i de tre storstadsområdena och med beaktande av att de akuta problem på pressområdet som föreligger i betydande utsträckning rör just dessa tidningar accepterar vi - som ett provisorium - den höjning av det s. k. taket för produktionsbidraget för dessa tidningar som föreslås av departementschefen. För att kompensera pressen för de starka kostnadsökningar som ägt rum och för att dessutom bereda vägen för en övergång till ett mer generellt inriktat stödsystem föreslår vi i stället att samdistributionsrabatten höjs i enlighet med vad bl. a. ansett vara nödvändigt. Enligt vår mening bör en ökning av rabatten från nuvarande tre till , för vilket vi beräknar en kostnad av ca 16 milj. kr., ske. Även om en sådan åtgärd i visst hänseende kan anses ge mera resurser till de större tidningarna än till de mindre, är det strikt konkurrensneutralt och syftar till att ge konsumenterna möjlighet att på lika villkor ta del av olika tidningar. Det utgör därmed ett verksamt instrument när det gäller att säkerställa en konkurrens mellan tidningarna som grundar sig på läsarnas preferenser i stället för på andra förekommande faktorer. Vi tillstyrker likaledes inrättandet av utvecklingsbidrag och etableringsstöd. Erfarenheterna av tillämpandet av dessa stödformer bör löpande utvärderas av presstödsnämnden. Enligt vår mening är emellertid de av departementschefen beräknade beloppen för dessa stödformer alltför stora. En totalram för /77 på 7 milj. kr. i stället för föreslagna 10 milj. kr. är enligt vår mening till fyllest. I propositionen föreslår departementschefen att statligt stöd skall kunna utgå till frivillig annonssamverkan mellan dagtidningar i fall när minst en av dessa tidningar uppbär produktionsbidrag. I motsats till pressutredningen vill departementschefen dock att det t. v. endast skall röra sig om en försöksverksamhet, vars resultat löpande skall utvärderas av presstödsnämnden. Som närmare utvecklats av ledamoten i reservation i pressutredningen kan starka principiella och tryckfrihetsrättsliga betänkligheter anföras mot ett system av den typ som pressutredningen föreslog och som departementschefen i allt väsentligt nu tillstyrker. Moderata samlingspartiet yrkar därför avslag på detta stöd. Kostnadsbesparingen kan enligt vår uppfattning beräknas till ca 1 milj. kr. 1 propositionen föreslås att presstödsnämnden utrustas med ett separat kansli till en kostnad av ca 1 milj. kr. Enligt vår uppfattning har pressstödsnämndens verksamhet hitintills fungerat tillfredsställande utan ett sådant separat kansli, och vi ser därför ingen anledning att tillstyrka departementschefens förslag i detta hänseende. Vi räknar därför med ett anslag för presstödsnämndens verksamhet på . Tidningar på främmande språk Frågan om huruvida tidningar som uppfyller presstödskungörelsens bestämmelser men som utges på annat språk än svenska skall kunna erhålla produktionsbidrag har vid ett flertal tillfällen varit föremål för behandling. majoritet har i samtliga fall ställt sig avvisande, och i konkreta fall har presstödsnämndens majoritet vägrat sådana bidrag trots att tidningarna i fråga väl uppfyllt presstödskungörelsens krav. Enligt vår mening kan inga bärande skäl anföras varför tidningar utgivna i vårt land på t. ex. finska eller estniska skulle behandlas annorlunda än svenska tidningar. Problemen är i allt väsentligt desamma, och på övriga samhällsområden strävar man dessutom efter att undvika särlösningar för olika invandrargrupper. 1 de fall där dessa har en sådan storlek och en sådan fast ställning i vårt samhällsliv att de bildar underlag för egna tidningar är det enligt vår mening självklart att de bör erhålla stöd från staten i den utsträckning som motsvarande tidningar på svenska språket erhåller ett sådant stöd. bör därför göra ett uttalande av denna innebörd. Under åberopande av vad som anförts yrkas att 1. avslår förslaget om täckningsprincipen som beräkningsgrund för produktionsbidrag, 2. avslår förslaget om uppräkning av produktionsförslaget i vad avser höjning från /ton till /ton av det fasta bidraget till fådagaretidningar, av det lägsta bidraget till flerdagarstidningar och av maximibidraget till flerdagarstidningar i landsorten, 3. beslutar höja samdistributionsrabatten från tre till per distribuerat exemplar, 4. avslår förslaget om bidrag till annonssamverkan, 5. uttalar att tidningar på andra språk än svenska skall i fråga om presstöd behandlas på samma sätt som tidningar som utkommer på svenska språket. 6. avslår förslaget om särskilt kansli för presstödsnämnden samt anvisar ett förslagsanslag av . 7. hos regeringen begär skyndsam utredning i vad gäller a. presstödets tryckfrihetsrättsliga aspekter och eventuella grundlagsreglering, b. frågan om övergång från ett selektivt till ett generellt bidragssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, c. avskaffande av reklamskatten, 8. uttalar att reglerna om presstöd skall fastställas i lag och hos regeringen begär förslag till lag om presstöd. (m) () G. () PER () i Gäddvik