ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02239 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 239 om tillvaratagande av matavfall på sjukhus och vårdinrättningar Kravet på en ökad resurshushållning har blivit allt viktigare, inte minst mot bakgrund av den fattigdom och nöd som råder i . Det framstår därför inte minst som en solidaritetshandling att vi i vårt land i möjligaste mån ser till att återanvända de avfallsprodukter som uppkommer. Jag vill i detta sammanhang ta upp matavfallet vid våra sjukhus och vårdinrättningar. Enligt vad jag erfarit lär det förekomma att prima matavfall, lämpligt som svinfoder, inte tas till vara för dylikt ändamål. Givetvis skall återanvändningen ske på ett sådant sätt att största möjliga nytta uppkommer samt hänsyn tas till gällande bestämmelser i hälsovårdsstadgan rörande bl. a. sanitära förhållanden. Jag är medveten om gällande bestämmelser angående förbud att använda okokt avfall från sjukhus och vårdinrättningar till svinföda och att dessa bestämmelsers efterlevnad innebär ett skydd mot bl. a. smittorisko. Dessa bestämmelser skall givetvis iakttas och efterlevas. Därmed inte sagt att man för den skull inte skall tillvarata matavfallet och se till att det kommer till användning på bästa möjliga sätt. Inget matavfall bör därför exempelvis brännas upp. Genom kokning kan dylikt matavfall bli värdefullt svinfoder. Även om ett tillvaratagande för vederbörande sjukhus och vårdinrättning inte innebär någon ekonomisk vinst, får man i detta sammanhang bortse därifrån och mer se till den samhällsekonomiska vinsten. Det gäller också vårt ansvar gentemot människorna i den fattiga världen. Vi har inte rätt att slösa med våra resurser i den rika världen, under det att människorna dör i fattigdom och svält i . Vi kan inte undandra oss vårt ansvar, om vi menar allvar med vårt tal om jämlikhet och solidaritet, en solidaritet som inte minst bör avse våra medmänniskor i . Den utredning som jordbruksministern tillsatt enligt pressmeddelande angående omhändertagande av sjukhusavfall har inte erhållit direktiv att behandla frågan om återvinning av matavfall på sjukhus och vårdinrättningar, och utredningen har inte heller i uppgift att föreslå åtgärder för ett bättre tillvaratagande av dylikt avfall. Jag vill därför föreslå att utredningen, om den inte redan vid denna motions behandling har framlagt sitt betänkande, får som tilläggsdirektiv att även utreda frågan om ett bättre tillvaratagande av matavfall på sjukhus och vårdinrättningar. Skulle utredningen redan ha avslutat sitt arbete vill jag hemställa att hos regeringen anhåller om en utredning i enlighet med vad jag här ovan anfört. Med stöd av vad jag här ovan anfort hemställer jag att hos regeringen anhåller om tilläggsdirektiv till utredningen angående omhändertagande av sjukhusavfall eller om tillsättande av en särskild utredning för bättre tillvaratagande och återvinning av matavfall vid våra sjukhus och vårdinrättningar.
mot · FZ02241 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 241 om befogenhet att snabbt ingripa i djurskyddsfrågor Jämlikt lagen om djurskydd utövar lantbruksstyrelsen högsta tillsynen över djurskyddet i riket och har utfärdat råd och anvisningar för djurskyddstillsyn. På det lokala planet är det hälsovårdsnämnden som bär tillsynsansvaret. Lantbruksstyrelsen har i sin författningssamling, veterinära bestämmelser(LS 1970:30, V 6 25), i en särskild bilaga angivit ett åtgärdsschema för bl. a. hälsovårdsnämndens agerande i vad gäller djurskyddstillsynen. Av speciellt intresse är förfarandet då det gäller ärenden av brådskande natur. 1 dylika fall kan hälsovårdsnämnden sammankallas per telefon och sammanträde hållas . Alternativt kan nämnden begära och hos få tillstånd att få delegera vissa beslut till enskild ledamot, suppleant eller befattningshavare hos nämnden. Vid fall av djurplågeri kan med stöd av 17-19 §§ djurskyddslagen förordna att djuret omhändertages genom polismyndighetens försorg. Djurskyddstillsynen har som uppgift att tillse att levande varelser icke handhas på ett olämpligt sätt, att de icke blir utsatta för plågsam behandling etc. 1 sådana sammanhang kan situatioper förekomma då ett ingripande är önskvärt. Det kan gälla en hund som i stark kyla är kopplad med kort koppel utan skydd av koja eller ett djur som i stark värme saknar vatten och lider av höggradig törst. I sådana upprörande fall bör möjlighet finnas för hälsovårdsnämndsordförande att i samråd med vederbörande tjänsteman som närmast har djurskyddstillsynen om hand ingripa och på ett eller annat sätt omhändertaga det lidande djuret, därest kontakt med ägaren ej kan etableras eller denne vägrar att snabbt rätta till förhållandet. Det kan erinras om att i barnavårdslagen och lagen om socialhjälp ordföranden har fullmakt och skyldighet att i vissa fall ingripa då det gäller nödlidande människor. Även om man icke kan dra paralleller i de båda fallen, rör det sig om levande varelser som bör skyddas mot lidande. De möjligheter som finns och som angivits ovan är alltför omständliga, och verkställandet tar även i gynnsammaste fall en eller . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i berörda lagsystem, så att i upprörande fall ingripande kan göras.
mot · FZ02242 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 242 om användningen av försöksdjur vid undervisningen i grund- och gymnasieskolan I motion nr 46 till redogjordes för de bestämmelser som gäller för användningen av levande djur i undervisningen i grundoch gymnasieskolan. Motionen utmynnade i en hemställan att skulle begära ändring av gällande bestämmelser rörande användningen av försöksdjur vid undervisningen i grund- och gymnasieskola, så att plågsamma djurförsök helt förbjuds. behandlade motionen ganska positivt och uttalade bl. Av vad utskottet i det föregående redovisat framgår emellertid att en grundprincip i anvisningar är att djurskyddslagens allmänna bestämmelser skall beaktas och att med varmblodiga djur endast sådana försök får utföras som visar djuren i normalt fysiologiskt tillstånd. Vidare understryks vikten av att även vid försök med lägre djur varsamhet iakttas samt att risken för negativa psykologiska reaktioner hos eleverna beaktas. Utskottet anser för sin del att anvisningarna, som utarbetats i samråd med bl. a. företrädare för de ideella djurskyddsorganisationerna, inte ger anledning till någon särskild erinran från sida i vad avser användandet av djur i undervisningssyfte. Enligt utskottets uppfattning får användningen av levande material i skolundervisningen anses fylla en viktig funktion när det gäller att öka elevernas kunskap om och förståelse för djuren och deras reaktioner. Utskottet vill dock framhålla vikten av att man från skolmyndigheternas sida uppmärksamt följer tillämpningen av förenämnda anvisningar och därvid bl. a. noga beaktar såväl djurskyddssynpunkter som eventuella negativa reaktioner från elevernas sida i samband med djurförsök. Enligt utskottets mening bör motionen kunna anses besvarad med vad utskottet sålunda anfört. Trots utskottets i stort sett positiva inställning avstyrks yrkandet om skärpta bestämmelser. Man framhåller också att de anvisningar som gäller innebär enligt att plågsamma djurförsök icke får förekomma i skolan. Det är den utfärdande myndighetens uppfattning, men den som läser anvisningarna kan knappast få samma intryck. När det står att "avlägsnande av ögonen på räkor för att påvisa räkornas förmåga till färgförändring icke bör utföras", så är det svårt att inse dels att det skulle innebära ett förbud, dels att det icke är ett plågsamt försök. Det är därför alltjämt ett angeläget önskemål att bestämmelserna för experimentell användning av djur skärpes. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär ändring av gällande bestäm melser rörande användningen av försöksdjur vid undervisningen i grund- och gymnasieskolan, så att plågsamma djurförsök helt förbjuds.
mot · FZ02243 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 243 om rätten att utnyttja tillstånd till grus- eller matjordstäkt För bedrivande av täktverksamhet av grus och matjord fordras numera av utfärdat tillstånd. Före tillståndsgivningen skall i vissa fall höra och den lokala lantbruksnämnden. Vidare skali kommunala myndigheter yttra sig över ansökan om täkttillstånd. beslut kan överklagas hos regeringen. Den som sökt tillstånd till täktverksamhet kan påbörja täktverksamheten sedan besked om tillstånd meddelats den sökande. Vederbörande behöver sålunda inte avvakta att beslutet vunnit laga kraft. Detta kan i praktiken innebära att exploatering av grus- eller matjordstäkt kan vara avslutad redan innan regeringen meddelat beslut med anledning av överklagande av tillståndsgivning. Ofta är det kommunernas byggnadsnämnder som överklagar tillståndsgivningen. De kommunala myndigheterna har självfallet bättre lokalkännedom om förhållandena än och kan därför bättre bedöma täktverksamhetens konsekvenser och billighet. Den sökande som påbörjar exploateringen innan tillståndsbeslutet vunnit laga kraft löper visserligen den risken, om regeringen ändrar beslut och avslår ansökan, att åläggas återställa markområdet i ursprungligt skick. I allmänhet är emellertid detta praktiskt omöjligt att genomfora. Marken är redan tillfogad obotlig skada. För att ingen täktverksamhet skall påbörjas innan alla utredningar är klara och respektive myndigheter slutgiltigt yttrat sig, borde tillstånd om täktverksamhet vara underkastat vinnandet av laga kraft. Detta innebär att någon exploatering ej kan påbörjas förrän bevis erhållits om att tillståndet vunnit laga kraft. I den mån förslaget kräver ändring i av tidigare stiftad lag torde det få ankomma på vederbörande utskott att utforma lämplig lagtext. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till ändringar av gällande bestämmelser i naturvårdslagen rörande täktverksamhet, innebärande att sådan verksamhet ej får påbörjas innan myndighets beslut i frågan vunnit laga kraft. () i Heden
mot · FZ02246 · 1976-01-13 00:00:00 — Motion 1975/76: 246 om förbud mot reklam från flygplan I motionerna 1974:3, 1975:90 och 1975:120 har frågan om förbud mot reklamflygningar aktualiserats. Det har i dessa motioner understrukits att reklamflygningar av många människor upplevs som störande. Detta sammanhänger med att reklamflygningarna i allmänhet företas under weekender, och semestertider och över områden som företrädesvis används för rekreation och friluftsliv. Flygningar av detta slag har ägt rum bl. a. över och . Reklamen har bl. a. gällt ett bryggeri, ett livsmedelsföretag, ett byggnadsföretag och en idrottsarrangör. Det kan nämnas att det dessutom förekom flygplansburen reklam över för en porrklubb. Den särskilda flygplansreklamen är förenad med flera negativa verkningar. Den är bullerstörande just därför att den utövas vid tider och på platser då människor söker rekreation, t. ex. i samband med bad i kustområdena. Den är estetiskt föga tilltalande, och den är dessutom energislukande. Även om reklamflygningarna naturligtvis svarar för en ringa del av energiförbrukningen, skulle ett förbud mot reklamflygningar ändå vara en energibesparande åtgärd. Begränsningen av energiförbrukningen i måste ju ske genom en mängd olika åtgärder, där varje åtgärd för sig kan synas ringa. Det finns i många fall legitima skäl för reklam. För denna reklam finns väl fungerande reklamformer, t. ex. tidningsannonser och stolpreklam. Med hänvisning till vad jag här har anfört saknas emellertid skäl att tillåta reklam också från flygplan. Med anledning av vad ovan anförts hemställer jag att hos regeringen begär förslag till lag om förbud mot reklam från flygplan.
mot · FZ02247 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 247 av i m. fl. om geologiska undersökningar i Regeringens och lokaliseringspolitiska insatser har inneburit en glädjande vändpunkt i utvecklingen i med ökad sysselsättning, betydande industrialisering och en vändning i befolkningskurvan. För att gjorda insatser skall få full effekt krävs dock ytterligare betydande statliga åtgärder. Siffror över länets befolkningsstruktur och förvärvsfrekvens visar med all önskvärd tydlighet behovet därav. 1 länsplanering 74 beräknar att fram behöver 5 700 nya arbetstillfällen för att med gällande befolkningsmålsättning kunna minska eftersläpningen med hälften i fråga om förvärvsfrekvens jämfört med landet i övrigt. För att nå upp till samma förvärvsfrekvens som övriga landet krävs fram ytterligare minst lika många arbetstillfällen. Många av de nya arbetstillfällena måste rimligen tillskapas inom ramen för de naturtillgångar länet har. Utöver möjligheterna till vidareförädling av skogen torde mycket goda förutsättningar finnas att skapa nya arbetstillfällen genom en exploatering av malm- och mineraltillgångar. Norrlandsfondens Mineraljakt har sålunda påvisat att just är synnerligen intressant från geologisk synpunkt. Många av fyndigheterna i länet utgörs av uran och anses av geologisk expertis vara synnerligen lovvärda. Mycket tyder också på att de uranfyndigheter som upptäckts i länet - bl. a. öster om samt i Tåsjö och Hotagen i norra - bör kunna exploateras utan alltför omfattande miljöförstörelse. Med hänsyn till bl. a. sysselsättningsaspekten kan man också räkna med ett betydande stöd och intresse från kommunerna och befolkningen i berörda områden. Inom geologiska undersökning (SGU) bedöms för övrigt hela fjällkedjan från genom och och till ha goda förutsättningar för väsentligt ökad utvinning av och industrimineraler. Erfarenheterna från visar att det även i vissa områden där finns intressanta geologiska fyndigheter. Norrlandsfonden har beslutat anslå . för att intensifiera de geologiska undersökningarna i och . Dessa insatser är dock begränsade såväl tidsmässigt som ekonomiskt. Det är därför angeläget att staten genom SGU intensifierar forskningen och prospekteringen i detta område. Även om det för dagen inte skulle finnas behov av nya gruvor i landet, måste man ta i beaktande att den tid som erfarenhetsmässigt krävs från konstaterad brytvärdig fyndighet till gruv 1975/76: 247 Det är därför nödvändigt att redan nu söka intensifiera forskning och prospektering av de från geologisk synpunkt intressanta nya områdena. Enligt vår bedömning måste den bästa och snabbaste effekten kunna uppnås genom i området fast stationerad geologisk expertis. Med hänsyn till att fyndigheterna bedömts som synnerligen intressanta just i och med tanke på länets centrala läge i förhållande till hela fjällkedjan är det naturligt och rimligt att till lokalisera geologisk expertis. bör sålunda en geologisk forskningsstation kunna tillskapas i . Med hänvisning till det anförda föreslås att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning och prospektering av bl. a. uranförekomster i . () ()
mot · FZ02248 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 248 av i m. fl. om sysselsättningsbefrämjande åtgärder i Vindelälvsområdet Maj:ts proposition angående medlen i den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten (prop. 1973:50) innebar att vissa åtgärder föreslogs beträffande Vindelälvsområdet. I anledning av propositionen ingavs motionen 1973:1743. Där hemställdes att en samarbetskommitté skulle bildas med uppgift att initiera nya åtgärder och samordna insatser för utveckling av området. , som uttryckte förståelse för att ytterligare åtgärder utöver de som föreslogs i nämnda proposition är önskvärda, anslöt sig till uppslaget i motionen 1973:1743. Utskottet uttalade därvid att behovet av samordning torde vara särskilt stort när det gäller satsningar på turistområdet. Chefen för uppdrog åt i att bilda en samarbetskommitté med uppgift att ta initiativ till erforderliga åtgärder för utveckling av Vindelälvsområdet och att samordna och prioritera insatserna inom området. Kommittén lämnade ett förslag till åtgärdsprogram. Förslaget har därefter på vissa punkter kompletterats. Kommittén konstaterar inledningsvis att en utbyggnad av för vattenkraftsändamål skulle ha inneburit ett betydande antal arbetstillfällen , inte enbart för invånarna i själva utan även i kringliggande bygder. De åtgärder som vidtagits sedan uttalade sig emot en utbyggnad av älven har inte varit av den omfattningen att motsvarande sysselsättningseffekt har uppnåtts. Kommittén finner att situationen är ytterst bekymmersam. Vår uppfattning är att det hade varit bäst för den berörda bygden om en vattenkraftsutbyggnad hade kommit till stånd. Det är också en mycket utbredd uppfattning hos den närmast berörda befolkningen att man genom uttalande emot utbyggnad gick miste om en möjlighet till utveckling av näringslivet i bygden. Mot den bakgrunden finner vi det synnerligen angeläget att, om förbudet mot vattenkraftsutbyggnad inte upphävs, ytterligare sysselsättningsfrämjande åtgärder vidtas i Vindelälvsområdet. Det åtgärdsprogram som samarbetskommittén för Vindelälvsområdet föreslår innebär investeringskostnader om ca 225 milj. kr. Kommittén föreslår att högre statsbidrag skall utgå än vad som normalt är fallet vid beredskapsarbeten. Med de förbättrade stödformer som kommittén förordar uppskattas de statliga merkostnaderna för åtgärdsprogrammet till ca 50 milj. kr. Programmet föreslås bli genomfört . Det tar främst sikte på att förbättra förutsättningar för kommunikationer till och inom 1975/76: 248 området samt att bygga ut anläggningar och aktiviteter för rekreationsändamål. De omedelbara sysselsättningseffekterna i samband med åtgärdernas genomförande beräknas till ca 1 500 årsverken, medan de mera varaktiga sysselsättningseffekterna beräknas till drygt 100 helårssysselsatta. Vi finnér, i likhet med samarbetskommittén för Vindelälvsområdet, det starkt motiverat att särskilda medel ställs till förfogande för snara åtgärder. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättningsfrämjande åtgärder i Vindelälvsområdet. () () () () () ()
mot · FZ02249 · 1976-01-12 00:00:00 — av i m. fl. om arbetsmarknadsutbildning av ungdom till vårdyrken Vi har en betydande ungdomsarbetslöshet i landet. Detta skapar svåra problem för såväl den enskilde individen som för samhället. Av erfarenhet vet vi att arbetslöshetsperioderna är särskilt svåra att klara för ungdomar och att det därför lätt kan leda till sociala problem. med den höga ungdomsarbetslösheten råder det en betydande brist på utbildad vårdpersonal vid sjukhus och andra vårdinrättningar. Expansionen av vårdsektorn har under en följd av år skett snabbare än utbyggnaden av vårdutbildningen. Dessutom utgör den snabba personalomsättningen inom vårdsektorn ett stort problem. I dagens situation borde det vara lämpligt att () inriktar sina insatser för arbetslös ungdom på att utbilda dessa för vårdyrkessektorn. Därmed skulle behovet av vårdpersonal till viss del kunna tryggas som dessa ungdomar ges en meningsfull sysselsättning. Det är mycket starka skäl som talar för att man från samhällets sida beaktar möjligheterna att utbilda arbetslösa ungdomar för vårdsektorn. a. sysselsättningsutredningen och långtidsutredningen har det framkommit att den framtida ökningen av antalet arbetstillfällen till mycket stor del måste ske inom den offentliga sektorn. Den akuta situationen ute vid våra sjukhus, där avdelningar varslar om stängning på grund av personalbrist, utgör ett annat skäl. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ för att utbilda därtill lämplig arbetslös ungdom för vårdyrkena. () ()
mot · FZ02250 · 1976-01-13 00:00:00 — Motion 1975/76: 250 av i m. fl. Arbetsmarknaden inom har länge kännetecknats av en koncentration av arbetstillfällena till ett fåtal foretag inom tung industri. Mer än en tredjedel () av alla inom industri sysselsatta arbetar inom fyra dominerande foretag (, , och SKF). Den strukturella obalansen i består således i att den tyngre industrin dominerar starkare än på andra håll, medan den lättare industrioch tjänstesektorn är förhållandevis svagare utvecklad. I motioner från folkpartihåll (t. ex. 1973:848) har tidigare understrukits att denna relativa obalans i näringslivsstrukturen i måste beaktas i statsmakternas regional- och arbetsmarknadspolitik. Till vad som här och i tidigare motioner anförts kommer att vissa händelser på arbetsmarknaden i , främst vid varven och inom , tenderar att minska antalet arbetstillfällen inom regionen. Detta kommer att leda till att allt fler kvinnor och ungdomar som önskar förvärvsarbeta icke kan beredas sysselsättning. Inom finns f. n. ca 1 800 arbetslösa ungdomar i åldern . konstaterar i sin rapport över arbetsmarknadsutsikterna att den i länet dominerande verkstadssektorn också konfronteras med en sviktande marknad och att man därför måste räkna med att arbetskraftefterfrågan inom tillverkningsindustrin på konjunkturella grunder kommer att vika ytterligare och förbli låg även . Inom har företagits eller planeras åtgärder för att komma till rätta med svårigheterna på arbetsmarknaden i . Dessa åtgärder har särskilt inriktats på ungdomar, kvinnor och partiellt arbetsföra (bl. a. inrättande av praktikplatser inom den kommunala förvaltningen). Huvudansvaret för sysselsättningen ligger emellertid på statsmakterna, som genom arbetsmarknadspolitiken, regionalpolitiken och lokaliseringspolitiken anger ramar för alla sysselsättningsbefrämjande åtgärder. Inom ramen för regionalpolitiken har t. ex. vissa begränsningar satts upp för verksamhetsutvecklingen inom . Det är viktigt att de statliga åtgärderna samordnas med de ansträngningar som görs inom regionen - av främst - för att förbättra arbetsmarknadsläget. Vad som här anförts om arbetsmarknadssituationen och om behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom bör därför beaktas av regeringen, m. fl. Med anledning av vad som anförts hemställer vi 1975/76: 250 att med hänsyn till den strukturella obalans som råder på arbetsmarknaden i hemställer hos regeringen om åtgärder av arbetsmarknadspolitisk och regionalpolitisk natur i syfte att undvika arbetslöshet i området - med särskild tanke på yngre arbetskraft, kvinnor och partiellt arbetsföra. /ENKEL (fp) ()