ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02970 · 1976-01-27 00:00:00 — Vad som här åsyftas är bl. a. att skapa en motsvarighet till de större företagens möjligheter att avsätta medel till investeringsfonder. saknar dessa möjligheter, bortsett från rätten att avsätta medel till skogskonto. Frågan har fått ökad aktualitet bl. a. genom att pensionsförsäkringar kan utnyttjas i resultatutjämnande syfte. Som redan betonats har kommuner och landsting mycket starkt påverkats av omläggningarna av den statliga beskattningen. Höjningarna av de olika arbetsgivaravgifterna har lett till att de i sin egenskap av arbetsgivare fått vidkännas ökade utgifter för sina anställda. Räknar man med att dessa höjningar blivit beaktade vid efterföljande löneförhandlingar, uppvägs det emellertid av lägre löneökningar. Den allvarligaste konsekvensen blir därför i stället den tidigare berörda urholkningen av det kommunala skatteunderlaget. Denna effekt uppstår genom attén så stor del av det tillgängliga utrymmet för löneökningar i rad tagits i anspråk för höjningar av olika arbetsgivaravgifter. Därmed har stora belopp undandragits från inkomstbeskattning. Den fortsatta utbyggnaden av sjukvård, åldringsvård, utbildning, barnomsorg m. m. ställer stora anspråk på ekonomiska resurser. Vi har i en särskild motion pekat på några vägar att varaktigt förbättra kommunernas ekonomiska situation och åstadkomma en jämnare fördelning av de tillgängliga resurserna mellan och inom olika regioner i landet. Att tillförsäkra kommunerna tillräckligt ekonomiskt utrymme för deras verksamhet måste betraktas som en av de viktigaste deluppgifterna i det pågående reformarbetet på skatteområdet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande inriktningen av det fortsatta reformarbetet på skatteområdet. () ()
mot · FZ02974 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. som skattebelastningen, bl. a. genom mervärdeskatt och höjda kommunalskatter, ökat för stora grupper har skattebelastningen på förmögenheter minskat. I motionen föreslås skärpning av beskattningen på de stora förmögenheterna. Förmögenhetsskattens andel av statens totala skatteinkomster har under efterkrigstidenn minskat. /50 utgjorde den debiterade förmögenhetsskatten 116,2 milj. kr., vilket motsvarade av uppburen total skatt. /74 motsvarade den debiterade förmögenhetsskatten 498,5 milj. kr., endast 0,94 96 av uppburen total skatt. Mellan taxeringsåren 1974 och 1975 minskade den utdebiterade förmögenhetsskatten från 515 till 433 milj. kr., förmodligen främst beroende på den höjda gränsen för beräkning av förmögenhetsskatt (). Förmögenhetsskatten har alltså minskat i betydelse. Detta har skett som framför allt den indirekta beskattningen skärpts och kommunalskatterna gått i höjden, vilket framför allt drabbar grupper med låga eller medelstora inkomster. Till bilden hör också fortsatt stark förmögenhetsbildning och koncentration av stora förmögenheter. Frågan om förmögenhetsbeskattningen måste ses mot bakgrunden av den skattepolitiska utvecklingen i övrigt. De förändringar på det skattepolitiska området som genomförts har i hög grad kännetecknats av ökade bördor på lönarbetarna i förhållande till skattebelastningen på kapitalägare och stora inkomsttagare. kommunisterna anser att skattepolitiken måste utformas på sådant sätt att lättnader åstadkommes för grupper som har låga eller medelstora inkomster som en motsvarande skärpning av skatten för kapitalägare, stora inkomsttagare och bolag genomföres. En sådan omfördelning av skattebördan förutsätter en rad förändringar i skattesystemet. Vpk har i motioner föreslagit olika åtgärder i denna riktning. En skärpt förmögenhetsbeskattning är ett led i en sådan omfördelning av skattebördorna. Vid tillämpande av nedan angiven skatteskala uppnås en skärpning av kapitalbeskattningen, som är önskvärd för att åstadkomma rimliga relationer till beskattningen i övrigt. För att motverka bortfall genom gällande spärregler föreslås att reduceringsreglerna för förmögenhetsbeskattningen slopas. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar anta följande författningsförslag Förordning om ändring i förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom förordnas att 11 § 1 mom. förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angiven lydelse. Statlig förmögenhetsskatt familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten icke överstiger . : av den del av den beskattningsbara förmögenheten, som överstiger . ; när den beskattningsbara förmögenheten överstiger . för 275 000 och av återstoden; 400 000 men icke . och av återstoden; . och 3,5 96 av återstoden. Denna förordning träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller vid taxering och vid eftertaxering för eller . 2. att beslutar slopa reduceringsreglerna för förmögenhetsbeskattning. (vpk) i (vpk) i
mot · FZ02976 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:976 om en datoranläggning vid i län har tidigare beslutat om inriktning av det fortsatta utvecklingsarbetet med ett ADB-system för folkbokföring och beskattning. I det fortsatta utredningsarbetet skulle särskilt belysas möjligheterna att variera' de regionala anläggningarnas kapacitet och antal. F. n. är 14 regionala anläggningar i drift på länsstyrelserna. I utredningsrapporten säger man att en driftorganisation där varje länsstyrelse har en egen dator är dock från funktionell synpunkt överlägsen en organisation med satellitlän, dvs. län som fått repliera på större läns ADB-anläggningar. Man har i utredningen studerat alternativ med olika många datorregioner. I alternativet med 18 regioner kommer utanförfpå 19:e plats) men med 21 regioner inordnas i län som datorlän och som alltså förfogar över egen datoranläggning. anser att varje län i princip bör förses med egen datorutrustning men stannar för att förorda att alla län utom de tre minsta förses med egen anläggning och att antalet regionala anläggningar bestäms till 21. Departementschefen anser i budgetpropositionen bilaga 9 att det finns utrymme för att utöka det nuvarande antalet anläggningar, men tycker att det räcker med 18, varför län fortfarande skulle ställas utanför. konstaterar utredningen att satellitlänen får längre omloppstid än datorlänen vid framställande av dataprodukter och man får därigenom för t. ex. granskning av deklarationer. Möjligheten att hålla fatalietider med tillräckliga krav på produkternas kvalité är avgjort mindre i satellitlänen än i datorlän och problem kan väntas uppstå för skattesystemets funktionering. Planerad utökning av ADB inom skatteadministrationen och inom samhällssektorn kan leda till svårlösta prioriteringsfrågor datorlän och satellitlän emellan med väntetider till följd. För ett län som län innebär det att angelägna projekt kan få uppskjutas. Samhällsplaneringen ställer ökade krav på egen datoranläggning för länet. Kostnaderna för en datoranläggning uppväges av de personalbesparingar och resurser som kan frigöras för andra angelägna behov. Jag anser att län är den storleksordningen och har så väsentliga behov att det motiverar en egen datoranläggning. Med stöd av det anförda hemställes att hos regeringen hemställer om att vid en fortsatt utbyggnad av datorresurserna län behandlas med förtur.
mot · FZ02979 · 1976-01-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 979 av herrar Hyltander och om beskattningsår för bankränta Med nuvarande regler för upptagande av bankränta i självdeklaration skall denna upptagas med det belopp som påföres kontot man haft pengar innestående i banken och på vilka räntan beräknas. Vid undersökning har det visat sig att ingen bank vare sig vill eller kan göra årsräntan tillgänglig för lyftning förrän in på nyåret. Då den allmänna regeln är att inkomster skall beskattas - deklareras de erhållits av vederbörande och bankräntan inte är tillgänglig vare sig för lyftning eller för ränteberäkning förrän på nyåret synes det rimligt och rättvist att nuvarande förhållande rättas till och att bankräntan vid deklaration och beskattning hänföres till det år den är tillgänglig för vederbörande kontoinnehavare, vilket innebär att den allmänna regeln får gälla även för bankränteinkomster. I anslutning till vad ovan anförts hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att den framlägger förslag till årets riksdag, som kan träda i kraft till kommande deklaration av inkomster, innebärande att bankränta skall tas upp i deklaration det år den blivit tillgänglig samt ävenså erforderliga övergångsbestämmelser. () ()
mot · FZ02981 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:981 av herrar i Skärstad och Raneskog om beskattningen av extrainkomster I motionen 129 till riksdag framhölls att det är en allmän uppfattning här i landet att beskattningen av extrainkomster nu är så hög att den mycket starkt förtar lusten att arbeta extra. Motionen utmynnade i en hemställan om utredning och förslag om lindrigare beskattning av extrainkomster. anförde i sitt betänkande 1973:19 att skatteutredning enligt sina direktiv är oförhindrad att pröva den i motionen uppställda frågan. När huvudparten av vad man tjänar går till skatt lönar det sig inte att arbeta extra, säger många människor. Denna syn på tingen påverkar givetvis medborgarnas skattemoral, eftersom många av dem som tvingas arbeta extra för att klara sin egen och familjens försörjning frestas att utelämna extrainkomsterna vid deklarationen. De höga skattesatserna för extrainkomster gör alltså att staten inte får in vad den borde ha i skatt, som allmänhetens skattemoral blir sämre. Dessutom inverkar denna syn på beskattningen menligt på inkomsttagarnas sjukpenning och ATP-poäng. En förbättring av skattemoralen bör kunna uppnås om låg- och medelinkomsttagarnas intäkter av extraarbete beskattades lindrigare än den inkomst de har av sitt ordinarie arbete. Extrainkomsterna skulle då inte läggas ovanpå den ordinarie inkomsten utan beskattas efter en särskild skala. Om man med ett lindrigare skatteuttag för extrainkomster kunde uppnå att en större del av sidoinkomsterna deklarerades, och det förefaller mycket troligt, innebär det en vinst för staten, som inkomsttagarna själva dels stimuleras att åta sig extraarbete, dels slipper alla samvetskonflikter vid uppgörande av självdeklaration. Följden blir med andra ord en höjning av bruttonationalprodukten och en minskning av frestelserna att undanhålla extrainkomsterna från beskattning. För det övervägande antalet löntagare med heltidsanställning är det heller ingen svårighet att avskilja den inkomst som härrör från extraarbete, och om man stipulerar att extrainkomsterna inte får överstiga bör garantier skapas för att skatteskalorna inte missbrukas. En allmänt positiv inställning till extraarbete medverkar också till att skapa en bättre situation för de människor som i varierande grad sätter sin lit till allmänna bidrag av olika slag för att klara sina levnadskostnader. Lindrigare skatteskalor för extrainkomster skulle därigenom bli en för många av dem att klara sig själva utan samhällets hjälp. Om det sedan också införs en maximiregel rörande storleken av den extrainkomst som skall premieras i skattehänseende, kan man hindra att någon för över större delen av sina inkomster på extraarbete och skär ner inkomster 1975/76: 981 na av det ordinarie arbetet. För den stora gruppen pensionärer kan slutligen gälla att pensionen räknas som huvudinkomst och andra inkomster härutöver som inkomst av extraarbete. Inkomst av kapital och liknande bör hållas utanför systemet. Med hänvisning till det anförda yrkas att hos regeringen hemställer om skyndsamt förslag års skatteutredning om lindrigare beskattning av extrainkomster. () i Skärstad
mot · FZ02983 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 983 av i Skärstad m. fl. om resultatutjäinning vid inkomstbeskattningen av konstnärer m. fl. För många kulturarbetare skiftar inkomsterna kraftigt år . Under det år som konstnären färdigställer och säljer ett konstverk kan inkomsten bli förhållandevis hög, medan den i många fall torde bli mycket ringa under de år då vederbörande arbetar med sitt konstverk. Även för de konstnärer som haren kontinuerlig produktion kan emellertid det ekonomiska utbytet vara mycket olika under skilda år. Åtgärder bör därför vidgas som gör det möjligt för konstnärerna att få till stånd någon form av inkomstutjämning mellan olika år. Det bör undersökas om utformningen av en sådan inkomstutjämning kan utgå från lagstiftningen om skogskonto. Denna gör det möjligt för fysiska personer m. fl. som i sin självdeklaration har att uppgiva intäkt av skogsbruk att under vissa förutsättningar och i viss utsträckning erhålla uppskov med beskattningen till såväl statlig som inkomstskatt för den del av intäkten som insatts å särskilt konto i bank (skogskonto). Kostnadsinsättningar är sålunda avdragsgilla, under det att uttag från kontot skall upptagas till beskattning. Frågan om inkomstutjämning för konstnärer bör utredas. Utredningen bör vara oförhindrad att pröva även andra metoder än den ovan nämnda. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av frågan om inkomstutjämning för konstnärer. () i Skärstad P.O. () ()
mot · FZ02985 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 985 av herrar i Vrångebäck och Carlshamre om höjt avdrag vid inkomstbeskattningen för fiskares fördyrade De svenska fiskarnas förhållanden och yrkesvillkor är i jämförelse med exempelvis fiskarnas i våra grannländer avsevärt sämre. Enligt vår mening bör fiskares möjligheter att få göra avdrag vid taxering höjas från nuvarande . Härvid skulle avdraget på ett bättre sätt än vad som är fallet motsvara de faktiska fördyrade levnadsomkostnader som fiskare åsamkas vid sin yrkesutövning. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att yrkesfiskare må medgivas avdrag i inkomstdeklarationen för fördyrade levnadsomkostnader med . () ()
mot · FZ02986 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 986-996 av i Vrångebäck m. fl. om höjd inkomstgräns för erläggande av egenavgift För flertalet mindre företagare, såsom vissa hantverkare, vissa jordbrukare och huvuddelen av våra fiskare, innebär den s. k. egenavgiften en betungande beskattning. Detta förhållande har varit föremål för överväganden i bl. a. utredningen rörande beskattning. Så sent som gjordes en justering av inkomstgränsen för egenavgiften, och skyldighet att erlägga sådan avgift går vid . Denna inkomstgräns är enligt vår mening inte ändamålsenlig, då någon reell likställighet med löntagare i de lägre inkomstlägena inte uppnås. För exempelvis fiskare, som i vissa fall är att betrakta som företagare och i andra fall anses vara löntagare, ter sig nuvarande inkomstgräns direkt orättvis. Enligt vår mening bör inkomstgränsen för skyldighet att erlägga s. k. egenavgift ändras från nuvarande . Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att beslutar höja gränsen för skyldighet att erlägga s. k. egenavgift från en årsinkomst om . till en årsinkomst om . () i Vrångebäck L. () ()
mot · FZ02988 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och i med anledning av propositionen 1975/76:79 om ändrade regler för beskattning av fåmansföretag m. m. Det måste anses som rättvist att den lön som i fåmansbolag utbetalas till aktieägares medhjälpande make behandlas som sådan också vid beskattningen. Detta är en konsekvens av den införda principen om särbeskattning av arbetsinkomster. Givetvis skall man inte godta en högre makelön än som svarar mot en marknadsmässig ersättning. Det kan vara motiverat att ställa också vissa andra krav. Men vi anser att förslagen i propositionen är onödigt restriktiva. Såväl 600-timmarsregeln som kravet att arbetet skall ha utförts utanför bostaden skulle medföra en helt oacceptabel merbeskattning i ett stort antal fall. Detta gäller också beträffande den föreslagna tredjedelsregeln. Effekten av propositionens förslag blir, om de genomförs, stötande för seriösa skattskyldiga. Enligt vår mening finns det därför inte tillräckliga skäl för att införa sådana regler. Vi föreslår att tidsgränsen anges och att reglerna i vissa andra avseenden, främst angående arbete i bostaden, får en mindre restriktiv utformning. För att motverka skatteundandragande bör åtgärder i stället vara inriktade på att förbättra taxeringskontrollen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att antar följande förslag till ändring i regeringens proposition 1975/76:79: Härigenom föreskrivs att anvisningarna till 32 5 KL ges följande lydelse: Är skattskyldig företagsledare i fåmansföretag i andra stycket. makes arbetsinsats till minst under beskattningsåret, beskattas maken själv är att anse som marknadsmässig. vad som kan anses marknadsmässigt skall företagsledaren beskattas för den del av makes ersättning som överstiger den marknadsmässiga. Arbetsinsats i makarnas gemensamma bostadsutrymme får medräknas om särskilda arbetslokaler för verksamheten saknas eller det med hänsyn till andra omständigheter föreligger skäl att medräkna arbetsinsatsen. Ersättning för utfört arbete jämkas med hänsyn
mot · FZ02989 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och i om beskattningen av folkpensionärernas extrainkomster Bidrags- och beskattningsbestämmelserna för folkpensionärerna har livligt diskuterats. Den samlade effekten av bortfallande eller minskade bostads- och hustrutillägg och inträdande skatter har för många pensionärer medfört en orimligt hård marginalbeskattning. Det har för folkpensionärer i vissa inkomstlägen inte lönat sig att arbeta och skaffa extrainkomster. Lättnader i avtrappningsreglerna och de . som generellt får dras av inom ett visst inkomstläge har inneburit förbättringar. Men fortfarande löper en pensionär risken att stora delar av en extrainkomst försvinner i form av ökad skatt och bortfallande bidrag. Man hör ofta exempel på hur folkpensionärer som erbjudits extraarbete inte anser det lönt att ta arbetet på grund av de nämnda förhållandena. Pensionärernas beskattning berörs i partimotion om skattepolitiken. Däri framhålls beskattningen av pensionen och samordningen mellan allmän pension och statlig pension, pensionärernas extrainkomster och inkomstprövningen av bostadstilläggen som väsentliga problem i den pågående reformeringen av skattesystemet. Här vill vi fästa uppmärksamheten på en av dessa frågor, med säkerhet den mest vittomfattande, nämligen hur mycket en pensionär kan förtjäna innan han drabbas av skatter. F. n. torde en pensionär kunna förtjäna i sidoinkomst . och ändå slippa skatt på folkpensionen och extrainkomsten. Med nuvarande kostnadsläge är detta en alldeles för låg summa. Från har - bl. a. års valrörelse - framförts tanken på att åtminstone . borde vara skattefri sidoinkomst. Med hänsyn till inflationen bör denna summa kunna nu höjas till . Det är från åldringsvårdssynpunkt synnerligen viktigt att pensionärerna finner det meningsfullt att delta i yrkesarbete i den mån sådant finns och de har lust att arbeta. Från samhällets synpunkt är det också viktigt att bättre än som sker tillvarata den stora fond av yrkesskicklighet som den äldre arbetskraften förfogar över. De här nämnda frågorna ligger givetvis i uppdraget för den arbetande skatteutredningen. Vi finner det emellertid viktigt att på denna punkt ger till känna en preciserad uppfattning. Under hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening uttalar att en betydande höjning bör ske av det belopp som en folkpensionär kan få ha i skattefri extrainkomst.
mot · FZ02990 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och i om slopande av expeditionsavgift för bevis om förvärv av svenskt medborgarskapsbyrå är den instans som tar ställning till ansökningar om svenskt medborgarskap. Har man blivit svensk medborgare utfärdar invandrarverket ett bevis och uttar för detta en expeditionsavgift på . för varje person som naturaliseras självständigt. Expeditionsavgiften uttages emellertid . Kan den som naturaliseras t. ex. styrka att han är medellös uttages ingen avgift. Inte heller uttages någon avgift för barn som tas upp tillsammans med föräldrarna. Avslår invandrarverket ansökan om avgiftsbefrielse kan avslagsbeslutet överklagas hos regeringen. I expeditionsavgifter som här avses inflöt, enligt inhämtade uppgifter, till invandrarverket för år . och för år . Dessutom uttages en expeditionsavgift av länsstyrelserna. Antalet berörda personer beräknas vara ca 4000 . Om nämnda avgifter skulle slopas helt blir bortfallet för statsverket ca 1 milj. kr. Den som invandrar till har i stort sett samma rättigheter som svenska medborgare. Visserligen kvarstår fortfarande vissa skillnader. Men utvecklingen har otvivelaktigt snabbt gått i riktning mot att kvarvarande skillnader undanröjts. Ett exempel på detta är att utländska medborgare, som varit mantalsskrivna i , är valbara och äger rösträtt fr. o. m. 1976 i kommunala val. Ett slopande av de expeditionsavgifter som berörts i föreliggande motion skulle ligga helt i linje med den utveckling som här beskrivits. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om ett slopande av avgifterna vid erhållande av bevis om förvärv av svenskt medborgarskap.
mot · FZ02991 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:991 av om rätt för fortbildningskonsulent till avdrag vid inkomstbeskattningen för tjänsterum i bostaden I arbetsinstruktionen för fortbildningskonsulenten vid länsskolnämnderna står att konsulentens arbetsplats är i hemmet. I arbetet ingår bl. a. konferenser på olika orter i länet samt besök på skolorna inom konsulentens verksamhetsområde. Ovan angivna arbete skall planeras av konsulenten och måste alltså utföras i dennes bostad. tillhandahåller inget tjänsterum. Detta innebär att ett rum i bostaden helt eller delvis används som tjänsterum. Det borde vara en självklarhet att fortbildningskonsulenten därför tillerkändes yrkat avdrag i självdeklarationen, men detta godkändes ej av taxeringsmyndigheterna. Detta är anmärkningsvärt, då såsom ovan åberopats konsulentens arbetsplats är i hemmet. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära att utarbetar sådana bestämmelser, att av fortbildningskonsulent yrkat avdrag för tjänsterum i bostaden godkänns av taxeringsmyndigheterna.
mot · FZ02993 · 1976-01-27 00:00:00 — av i och om fördelningen av kommunalskatten mellan mantalsskrivningskommun och kommun där fritidsbostad är belägen Med den ökade ekonomiska standarden och den längre fritiden har den dubbla bosättningen blivit allt vanligare. Det är hos stora grupper vanligt med vistelse i fritidsbostad under en månad . Andra grupper, varav de flesta är utpräglade höginkomsttagare, vistas både två och i sin fritidsbostad. Som exempel kan nämnas att vissa attraktiva delar av till stor del upptas av bostäder som innehas av personer med annan mantalsskrivningsort. Liknande förhållanden finns t. ex. i , och . Det är inte rimligt att dessa personer skall betala hela sin kommunalskatt i den kommun där de är mantalsskrivna. En del av kommunalskatten, motsvarande den tid (inkl. , veckoslut, semestrar och sportlov) som de vistas på sin fritidsort, borde komma fritidskommunen till del. Det är hög tid att denna fråga får sin lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att förslag om uppdelning av kommunalskatten mellan mantalsskrivningskommun och kommun där fritidsbostaden är belägen föreläggs . () ()