mot · FZ02978 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76: 978 av m. fl. om kapitalbeskattningen av familjeföretag av industrins 26 000 företag är familjeföretag och de svarar för av industrisysselsättningen här i landet. Men i många landsdelar, t. ex. , har de en mycket större betydelse. Totalt finns bara i industrin 250 000 av jobben i familjeföretag. Totalt beräknas mellan av den yrkesverksamma befolkningen arbeta i familjeföretag. har denna andel varit sjunkande på grund av försäljningar av familjeföretag samt en minskad expansionstakt hos de mindre familjeföretagen. Mycket tyder på att det gångna året blev ett rekordår vad gäller försäljning av familjeföretag. Följden blir en ökad ägarkoncentration i det svenska näringslivet. Orsakerna till denna utveckling är till en del tekniskt betingade i andra fall en direkt följd av den i landet förda skattepolitiken. Ett fingerat exempel får belysa detta. En företagare äger och driver en mekanisk verkstad. Företaget har 60 anställda och en försäljning på . Företaget startades i liten skala och har byggts upp under . Framtiden bedöms som god. Vinsterna har fått stanna kvar i företaget och används till utbyggnader, nya maskiner, bättre lokaler, transportutrustning etc. Någon utdelning på aktierna har aldrig lämnats. Ägarens inkomster har helt bestått av den lön han har tagit ut ur företaget. Ägaren har inga större tillgångar vid sidan av företaget. Han äger ett småhus och har ett mindre kapital på banken. Han äger dessutom företaget som enligt värdering är en förmögenhet på . Det är en förmögenhet i den meningen att han sannolikt kan sälja företaget och på så vis omvandla förmögenheten till kontanter. Men det är inte en förmögenhet oberoende av vad ägaren/företagaren gör. Och det är framför allt inte en förmögenhet som han kan komma åt genom att sälja företaget bit för bit, om han skulle behöva kontanta pengar. Den är odelbar och helt låst i företagets lokaler, utrustning, lager och andra tillgångar. När företagaren bestämmer hur mycket han måste ta ut i lön resonerar han på följande sätt. Han behöver netto att leva på dvs. Detta motsvarar vad en anställd som tjänar 65 000 får över i skatt (vid en kommunalskatt på ). Företagaren kan emellertid inte klara sig med att ta ut 65 000 i årslön. Han måste också betala förmögenhetsskatt och den blir /år och för att få detta måste han ta ut en årslön på inte . Inkomstskatten blir då . 1 1975/76. 3 sam/. 1975/76: 978 Totalt betyder alltså förmögenhetsskatten /år vilket inte är ett obetydligt belopp för ett företag av ovannämnda storlek. Om företagaren vill låta företaget gå i arv till exempelvis en son och en dotter måste han förbereda detta arvsskifte. Han tecknar då en kapitalförsäkring på eget liv och med sina båda barn som förmånstagare. Försäkringsbeloppet motsvarar deras kommande arvsskatt på aktievärdet eller . Den årliga försäkringspremien blir 29 100. Företagarens behov av bruttolön har stigit till /år. Mot denna bakgrund framstår behovet av en ny beskattningsform för familjeföretag som nödvändig om inte den svenska företagsstrukturen skall få formen av ett timglas. Några nämnvärda försök att komma till rätta med arvs- och förmögenhetsskatteproblematiken har inte gjorts utan i stället har skärpande lagregler ytterligare försämrat möjligheterna för dessa att leva vidare och utvecklas. Visserligen sysslar företagsskatteberedningen med hela detta komplex men beredningen har inte visat den snabbhet som behövs i denna fråga, ty problemen med kapitalskatterna blir allt allvarligare för var dag som går. En möjlighet att råda bot på de nyssnämnda allvarliga hoten mot de något större famljeföretagens existens vore att betrakta den i ett familjeföretag placerade förmögenheten såsom endast ett latent förmögenhetsinnehav för ägaren. Beskattningen skulle inte ske förrän detta latenta förmögenhetsinnehav manifesterades i form av utbetalning av medel för konsumtion eller arv. Så länge pengarna låg kvar i företaget i form av maskiner, inventarier, fonder etc. skulle ingen beskattning ske. Vid uttag skulle däremot det uttagna beloppet i vanlig ordning beskattas. På motsvarande sätt skulle man gå till väga då det gällde arv av familjeförmögenhet. Så länge arvingen låter pengarna kvarstå utgick ej arvsskatt men när han tog ut medlen skulle arvsskatt i vanlig ordning åläggas den uttagna arvedelen. att hos regeringen anhåller att företagsskatteberedningen måtte framlägga förslag till lösning av familjeföretagens kapitalskatteproblem före . () () () () () () () . NISSER (m) () ()