ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ022327 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76: 2327 med anledning av propositionen 1975/76:130 om stödåtgärder på fiskets område, m. m. Propositionen 1975/76:130 innehåller förslag om att en fiskenämnd skall inrättas i varje län. Detta ligger i linje med den nuvarande decentraliserade verksamheten, som sker i lantbruksnämndernas regi. Vi vill emellertid uppmärksamma de särskilda problem som föreligger beträffande , , och . De fyra lantbruksnämnderna i , , och län har ansvaret för fiskefrågorna i resp. sjö. För var och en av dessa fyra sjöar finns dessutom en särskild fiskerikonsulent. Vid beredning av ärenden i fiskerinämnderna, som berör fisket i nämnda sjöar, ingår representanter för fiskerinämnderna i övriga berörda län. I regeringens förslag till ny ordning finns inga klargöranden beträffande dessa frågor. Vi anser att det är viktigt att det även fortsättningsvis kommer till stånd en särskild handläggning av fiskefrågorna, som berör de fyra nämnda sjöarna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att vid sin behandling av proposition 1975/76:130 uttalar att fiskerinämnderna för , , och bör bestå även i den nya organisationen. . () i
mot · FZ022328 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76: 2328 av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:130 om stödåtgärder på fiskets område, m. m. De naturliga förutsättningarna är goda för att upprätthålla ett fiske av minst nuvarande omfattning. Avgörande för fiskets fortbestånd är emellertid att utfiskningen och nedsmutsningen av stora havsområden kan hejdas. Det är viktigt att trygga en jämn avsättning till stabila priser. Därför bör fiskets regleringskassor tillföras budgetmedel i samma utsträckning som sker beträffande andra baslivsmedel. Detta innebär att den svenska fiskerinäringen bör få samma principiella behandling som jordbruket med bl. a. statligt prisstöd. Representanter för har också i begärt förbättringar på det skattepolitiska området. Det gäller bl. a. avdragsmöjligheter och avsättningen till investeringsfond för fiskeriföretag. Vi har också krävt förbättrade lånemöjligheter för fisket. När det gäller proposition 1975/76:130 finner vi ingen anledning att föreslå förändringar i den överenskommelse som slutits mellan fiskets förhandlingsorganisation och jordbruksnämnden. Vi vill enbart göra några anmärkningar på ett par punkter. Statligt bidrag skall lämnas för bl. a. radar och radiotelefon. Enligt fiskerikommitténs förslag inbegrips UKW-, VHF- och gränsvågsanläggning, vilka godkänts av . Departementschefen nämner enbart radiotelefon utan specificering. Vi instämmer i kommitténs förtydligande. består av bl. a. fyra företrädare för yrkesfisket. Det är tre representanter för saltsjöfisket (väst-, syd- och ostkustfiskarna) samt en för söt vattenfisket. Departementschefens förslag innebär en inskränkning av fiskenäringens representation till tre ledamöter. Med hänsyn till att saltsjöfisket är uppdelat i tre organisationer och det dessutom finns en organisation för insjöfisket, bör även i fortsättningen bestå av fyra representanter för fiskenäringen. Dessutom bör fiskevattenägarna representeras. När det gäller den lokala fiskeadministrationen föreslår departementschefen en samordning av nuvarande organisation till en fiskenämnd. Vi vill understryka värdet av att man behåller anknytningen till varje län och inte för samman organisationen till nio regionala enheter, såsom fiskeadministrativa utredningen föreslagit. Beträffande fiskenämndens sammansättning föreslår vi att även fiskevattenägarna ges en representant förutom yrkesfiskarna, fritidsfisket och allmänna intressen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att vid sin behandling av proposition 1975/76:130 beslutar att UKW-, VHF-anläggningar samt gränsvågsanläggning som godkänts av inbegrips i den stödberättigade säkerhetsutrustningen, 2. till skall utses fyra företrädare för fiskerinäringen samt även en företrädare för fiskevattenägarna, 3. till fiskenämnden även skall utses en företrädare för fiskevattenägarna. () i Öskevik
mot · FZ022330 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76: 2330 med anledning av propositionen 1975/76:130 om stödåtgärder på fiskets område, m. m. Den svenska fiskkonservindustrin, som i huvudsak är förlagd till och /(, , , Nogersund, , m. fl. platser), brottas med svåra likviditetsproblem till följd av konjunkturläget. Den ojämna avsättningen tvingar konservföretagen till en lagerhållning som binder företagens rörelsekapital och försvårar möjligheterna att köpa de råvaror som fiskeföretagen är beroende av att leverera fortlöpande. De s. k. Åmanlagarna gör det nödvändigt för företagen att erbjuda en jämn sysselsättning. Till följd härav framtvingas en stor lagerhållning för att den skiftande tillgången på råvaran skall kunna tillvaratas. Även de företag som sysslar med rökning av fisk är i stort behov av stöd. Exporten av rökt sill, ål och lax till den europeiska marknaden skulle kunna väsentligt ökas om rökerierna erhöll bidrag till investeringar för utbyggnader och lagerhållning. En väsentlig mängd överskottssill skulle exempelvis kunna tillvaratas. Av de medel som enligt propositionen 1975/76:130 föreslås skola anvisas från prisregleringskassan för fisk till föreningen förordas därför att ett belopp av 4 milj. kr. skall fr. o. m. disponeras för stöd till konservindustrin och 1 milj. kr. till rökerier i syfte att lösa de problem med lagerhållningen etc. som här berörts. Stödet bör utgå försöksvis av , varefter det bör omprövas. Stödet bör begränsas till helt svenskägda företag. 1 detta sammanhang bör också nämnas att det förutsätts att den statliga garanti som enligt propositionen 1975/76:100 punkten E9 i bilagall får beviljas för lån till investeringar inom fiskets berednings- och konservindustri innefattar också rökerier samt att garantin begränsas till helt svenskägda företag. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1975/76:130 beslutar att stöd skall utgå från prisregleringskassan för fisk med 4 milj. kr. till svenskägda fiskkonservföretag och 1 milj. kr. till svenskägda rökerier för dessa företags lagerhållning, inköp av råvaror etc. i enlighet med vad som anförts i motionen. N. () i Trobro
mot · FZ022331 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76: 2331 med anledning av propositionen 1975/76: 130 om stödåtgärder på fiskets område, m. m. Det svenska fiskets situation är sådan att ingen fiskare kan känna den trygghet för sin försörjning sorn är förunnad medborgarna i övrigt. fiskares erkända arbetslöshetskassa innebär dock ett skydd för de fiskare som är anslutna till densamma. Jordbruksministerns förslag i fråga om rätt för arbetslöshetskassan att pröva förutsättningarna för bidrag kan stödjas, men bör framhållas att varje fiskare som är beroende av fisket för sin utkomst - trålfiskare, kustfiskare, ålfiskare m. fl. - oavsett facklig tillhörighet måste ha rätt att ansluta sig till kassan. Det förekommer bl. a. att yrkesfiskare enbart är anslutna till ideella organisationer, kanske av politiska eller ideella motiv. Detta måste accepteras utan påföljden att vederbörande nekas inträde i arbetslöshetskassan. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att envar yrkesmässigt verksam fiskare skall äga rätt att ansluta sig till fiskares erkända arbetslöshetskassa. N. () i Trobro
mot · FZ022332 · 1976-03-25 00:00:00 — En möjlighet är att tidskrifter redan på planeringsstadiet för garantier om grundbidrag och projektbidrag, under förutsättning att tidskriften kommer till stånd. En statens tidskriftsfond bör inrättas för att kunna ge lån till projekterade tidskrifter. O En rik tidskriftsflora är nödvändig för kvalificerad debatt, rikt kulturutbud och omväxlande underhållning. O Det statliga tidskriftsstödet bör räknas upp kraftigt. Också fackförbundsoch samfundsägda tidskrifter bör få del av det statliga stödet. O Samma skatteregler bör gälla för tidskrifter och dagspress. Alla tidskrifter bör vara befriade från moms. O Staten bör stödja tidskrifterna genom ökad subventionering av distributionskostnaderna. O Det bör bli lättare att starta nya tidskrifter genom att planerade tidskrifter får möjligheter till lån och till förhandsbesked om tidskriftsstöd. Det är bra att en särskild utredning nu tillsätts om tidskrifterna. får dock inte fördröja viktiga åtgärder, som momsbefrielse. 1. att ansluter sig till de riktlinjer för presspolitiken och presstödet som anges i motionen, 2. att beslutar att upphäva skatten på annonser och reklam, 3. att avslår förslaget om särskilda bidrag för annonssamverkan, 4. att beslutar att höja samdistributionsrabatten till per distribuerat exemplar, 5. att beslutar att utvecklingsbidrag skall kunna utgå med högst . för fådagarstidningar och högst 1,8 milj. kr. för flerdagarstidningar under högst av en fyraårsperiod samt att totalramen för utvecklingsbidrag sätts till 9 milj. kr. 6. att beslutar om en minimiupplaga på 5 000 exemplar för att en riksspridd fådagarstidning skall betraktas som rikstidning och fä förhöjt produktionsbidrag, 7. att uttalar att tidning som uppfyller kraven på produktionsbidrag bör få detta, oavsett vilket språk tidningen ges ut på, 8. att begär att en särskild granskning av presstödet från tryckfrihetssynpunkt genomförs av tryckfrihetsrättslig expertis, 9. att beslutar införa rätt till besvär över presstödsnämndens beslut, 10. att ansluter sig till motionens synpunkt på diskrimineringen av delar av veckopressen, samt 11. att ansluter sig till motionens synpunkter på stödet till tidskrifterna. /ENKEL (fp)
mot · FZ022335 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76: 2335 med anledning av propositionen 1975/76:131 om statligt stöd tili dagspressen I propositionen 1975/76:131 redovisas regeringens ställningstagande till de förslag till presstödspolitik som lagts fram av pressutredning. Det måste vara angeläget att vi slår vakt om en fri och allsidig press, där skilda åsiktsriktningar kan komma till tals. har ett stort antal tidningar lagts ner som de nystartade varit mycket få. Däremot har ett stort antal annonsblad startats, ofta av lokal karaktär. Dessa annonsblad har merendels kunnat samla ett stort antal lokala annonser av de mest skilda slag men även annonser av regional karaktär. Annonsbladens utveckling måste ses med oro, även om man inte ur tryckfrihetsrättslig synvinkel kan förbjuda dem. Skall tidningars lokala nyhetsförmedling fungera krävs också lokalredaktioner, men fortsätter annonsbladens utveckling kommer säkert många tidningars lokalredaktioner att få svårigheter på grund av bristande annonsintäkter. Pressens frihet måste bevaras, och då måste avväganden ske. måste dock det mest angelägna vara att dagspressen bevaras. En möjlighet att gynna dagspressen framför annonsbladen i annonshänseende vore en differentierad annonsskatt eller reklamskattesats. I propositionen föreslås att presstödsnämnden uppmärksamt skall följa utvecklingen på området och redovisa sina erfarenheter för regeringen. Från min sida anser jag det dock så angeläget, att jag redan nu bedömer det som nödvändigt att inte minst de tryckfrihetsrättsliga aspekterna ytterligare utreds; om den reguljära dagspressen ytterligare fråntas ekonomiskt underlag för den redaktionella verksamheten, måste framkomliga förslag redan finnas klara så att omedelbara beslut kan fattas. Därför bör inte bara presstödsnämnden följa utvecklingen utan även regeringen genom särskild utredning eller delegation utreda frågan, så att alla aspekter finns klarlagda för ytterligare åtgärder mot annonsbladen. Med stöd av det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare utredningar om åtgärder med anledning av de s. k. annonsbladen.
mot · FZ022336 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76:2336 med anledning av propositionen 1975/76:131 om statligt stöd till dagspressen I propositionen 1975/76:131 föreslås bl. a. att s. k. fådagarstidningar med riksspridning skall erhålla presstöd med . under förutsättning att tidningen i fråga haren upplaga på lägst 10000 ex./utgivningstillfälle. Konsekvensen härav är att tidningar av den angivna typen, som inte når upp till denna upplaga, visserligen lår ett förhöjt ekonomiskt stöd, men denna höjning motsvarar inte den faktiska kostnadsutvecklingen, varför förslaget för dessa tidningar i själva verket innebär en försämring i jämförelse med nuläget. Bland de tidningar som skulle drabbas återfinns bl. Vi är medvetna om att det kan framstå föga lämpligt att vid fastställandet av generella regler ta speciell hänsyn till viss tidning. Det framlagda förslaget garanterar inte Arbetarens fortsatta existens. Många stämmor har under tystnat i svensk tidningspress. Det vore djupt beklagligt om regeringens förslag nu skulle leda till att också Arbetaren denna i bästa mening seriösa och frihetliga debattidning - skulle tvingas inskränka sin verksamhet eller helt upphöra att utkomma. Under hänvisning till vad som i korthet anförts hemställs att beslutar att en fädagarstidning skall kunna betraktas som rikstidning om den utges med 5 000 exemplar per utgivningstillfälle. P.O. () ()
mot · FZ022337 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76: 2337 med anledning av propositionen 1975/76:131 om statligt stöd till dagspressen Enligt mening bör annons- och reklamskatten avskaffas. För det finns en rad starka skäl. Ett huvudskäl är att annonsskatten gröper ur tidningarnas ekonomi. Det är särskilt allvarligt när kostnaderna i övrigt stiger snabbt. Tidningarna tvingas dämpa sina redaktionella ambitioner, vilket drabbar läsarna. Allt fler tidningar blir beroende av presstöd. Dessutom är reklamskatten så utformad, att den premierar direktreklam framfor reklam via annonser i dagspressen. har i motioner på nytt begärt att annons- och reklamskatten skall avskaffas. Om detta krav återigen skulle avslås, bör åtminstone höja det skattefria grundbeloppet, förslagsvis från 3 till 5 milj. kr. Det innebär i stort sett en anpassning till prisutvecklingen sedan annonsskatten infördes. att för det fall den avslår förslaget om att avskaffa annons- och reklamskatten beslutar höja det skattefria grundbeloppet för annonsskatten från 3 till 5 milj. kr.
mot · FZ022338 · 1976-03-25 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:145 om ändrade regler för I propositionen 1975/76:145 föreslås bl. a. att den grans vid vilken bostadsbidragen börjar reduceras höjs från . för barnfamiljera och från . för hushån utan barn. Till grund för inkomstprövningen skall liksom nu ligga den till statlig skatt taxerade inkomsten året före bidragsåret. har tidigare kritiserat denna metod därför att den inte belyser hushållets aktuella ekonomiska situation och därför att den inte tar hänsyn till hur stor försörjningsbörda hushållet har. Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna har fört fram samma kritik. Utredningarna framhåller dock att frågan om ett enhetligt och tillförlitligt mått för inkomstprövning av sociala förmåner bör lösas i ett större och övergripande sammanhang. Bostadsministern erinrar i propositionen om att frågan om ett enhetligt mått för inkomstprövning av olika sociala förmåner ligger inom ramen för socialpolitiska bidragsutredningen. Vi kan ansluta oss till uppfattningen att frågan bör lösas i ett större sammanhang men vill dock beklaga att en sådan lösning ännu inte presenterats. Kritiken mot bostadstilläggens inkomstbegrepp har dock varit aktuell under en lång följd av år. I avvaktan på ett framtida förslag om ett mer tillförlitligt mått för inkomstprövning av sociala förmåner bör dock enligt vår mening vissa justeringar göras i de nuvarande bestämmelserna för inkomstprövningen. Ett sätt att göra det allmänna inkomstbegreppet bättre såsom en mätare på konsumtionsförmågan skulle vara att man till den taxerade inkomsten i förekommande fall - lade erhållna underhåll eller bidragsförskott. Dessa är ju inte skattepliktiga och kommer därmed inte att räknas in i den taxerade inkomsten enligt nuvarande regler. bör naturligtvis av myndighet fastställt underhållsbidrag, som utgivits utöver vid taxering avdragsgillt belopp, i förekommande fall dras ifrån den taxerade inkomsten vid inkomstprövningen. 1 1975/76. 1975/76: 2338 Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om viss justering av inkomstbegreppet vid inkomstprövningen av bostadsbidragen. () ()
mot · FZ022340 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76:2340 av i med anledning av propositionen 1975/76:145 om ändrade regler för bostadstillägg De föräldrar som inte stadigvarande bor tillsammans med sina barn har i många avseenden en besvärlig situation. Det är angeläget att samhället på olika sätt söker skapa sådana förhållanden, att även dessa föräldrar har praktiska möjligheter att bygga upp positiva relationer till barnen. Detta är till gagn för såväl barn som föräldrar. I vad gäller bostadsbidragen hade boende- och bostadsfinansieringsutredningarna föreslagit en dispensmöjlighet för högre boendekostnad för dessa föräldrar. Bostadsministern är emellertid inte beredd att nu lämna något förslag beträffande denna föräldragrupps bostadsbidrag. Han vill avvakta ett betänkande från familjelagsakkunniga, vilket förväntas komma . Dessutom arbetaren grupp inom med hithörande problem. Jag vill erinra om att bostadsministern beträffande bostadsbidrag till barnfamiljer, där barn vistas på institution, utformas så, att barnet är bidragsberättigat även om det är hemma endast av året. Detta ställningstagande är enligt mitt förmenande värdefullt. Enligt min mening skulle kontakterna mellan barn och föräldrar verksamt underlättas om motsvarande gällde i andra fall, där barnet inte stadigvarande bor hos förälder. Man skulle då möjliggöra att en sådan förälder kunde ha en större bostad med möjlighet att ta emot barnet. 1 ett perspektiv av delad vårdnad om barnen vid skilsmässa är en sådan möjlighet oundviklig. Enligt min mening bör frågan om bostadsbidrag till föräldrar, som inte har sina barn stadigvarande boende hos sig, lösas. En lämplig ordning bör vara att förälder, som har umgängesrätt och utnyttjar denna rätt i bostadsbidragshänseende, bedöms som om barnen stadigvarande bodde tillsammans med vederbörande. Ett förslag med denna innebörd bör kunna lämnas till 1976/riksdag. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till 1976/riksdag beträffande bostadsbidrag till föräldrar, som inte har sina barn stadigvarande boende hos sig, i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FZ022341 · 1976-03-25 00:00:00 — Motion 1975/76: 2341 med anledning av propositionen 1975/76:145 om ändrade regler för bostadstillägg Samhällets kontanta stöd till barnfamiljerna bör enligt mening omfatta allmänna barnbidrag, bostadstillägg, föräldrapenning och vårdnadsbidrag. De olika delarna bör vara väl samordnade med varandra. Bostadstilläggen är ett betydelsefullt komplement till de allmänna barnbidragen, framför allt för familjer med låga och medelstora inkomster samt flera barn. Det finns emellertid flera skäl att sätta frågetecken kring bostadstilläggen. Från principiell utgångspunkt är det att föredra om föräldrarna själva kan bestämma om användningen av samhällsstödet. Från administrativ och teknisk synpunkt har bostadstilläggen flera nackdelar. Den nuvarande inkomstprövningen bygger på en föråldrad inkomst. Marginaleffekterna är också med de nuvarande reglerna betydande. Men bostadstillläggen är ett nödvändigt inslag i familjepolitiken. De ger ett betydande stöd till de familjer som bäst behöver det, antingen därför att de har låg eller medelstor inkomst eller därför att de har flera barn. Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna har i betänkandet (SOU 1975:51-52), "Bostadsförsörjning och bostadsbidrag, bl. a. prövat olika modeller för hur ett bostadsbidragssystem skulle kunna utformas för att minska nackdelarna hos de nuvarande bostadstilläggen. Utredningarnas förslag skiljer sig från nuvarande bestämmelser bl. a. genom en annan regel för minskningen av bidraget då inkomsten ökar. Det bidragsbelopp, som reglerna om bidrag per barn och till hyran leder till, skall enligt förslaget minskas med 14 96 av inkomsten, i princip från en inkomst av noll. Vid en inkomst som överstiger . för barnfamiljer och . för hushåll utan barn föreslår utredningen, att minskningen skall ske med 20 96 av inkomsten. Regeringen finner det emellertid inte möjligt att lägga utredningens förslag till grund för ett bostadsbidragssystem. I propositionen föreslås i stället att vissa förbättringar görs inom ramen för det nuvarande systemet. a. innebär propositionen en anpassning av inkomstgränsen för fullt bidrag till de förändringar som ägt rum i det allmänna löneläget och en anpassning av de övre hyresgränserna till de förändringar som ägt rum i det allmänna hyreskostnadsläget. Däremot vill regeringen inte gå med på den sänkning av den högre reduktionsfaktorn till 20 96 som utredningarna enhälligt hade föreslagit att gälla för inkomster . Detta innebär att allt större grupper får känna av den skärpta marginaleffekten på 24 96, ovanpå den vanliga marginalskatten. 1975/76: 2341 Trots de förbättringar som skett leder de sammanlagda effekterna av marginalskatt, minskade bostadsbidrag och höjda daghemsavgifter till att människor med vanliga inkomster får behålla alltför litet av en inkomsthöjning. Därför bör bifalla utredningens förslag. Jag föreslår alltså, att bostadsbidragen för barnfamiljer skall minskas för inkomster . och med 20 96 för inkomster . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att beslutar att bostadsbidrag för barnfamiljer skall minskas med 20 96 av inkomsten .