mot · FZ021419 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. Sammanfattning: Många reformer har gjorts inom utbildningsväsendet . Men fortfarande gäller att skolorna är utformade så att överklassens barn ges försprång. Undervisningen är präglad av den borgerliga ideologin. Utbildningen har blivit alltmer specialiserad. I motionen anges några huvudmålsättningar för utbildningspolitiken. Skolan skall syfta såväl till yrkeskompetens som deltagande i samhällslivet och till kulturell allmänbildning. Den borgerliga ideologin skall bekämpas. Läromedlen skall på ett realistiskt sätt präglas av arbetarbarns och ungdoms vardagsförhållanden. Den sociala och könsmässiga snedrekryteringen i undervisningen bör bekämpas. Vuxenutbildningen måste starkt byggas ut. Det svenska utbildningsväsendet har genomgått stora förändringar. Antalet studerande har ökat starkt dels på grund av den förlängda skoltiden i ungdomsskolan, dels på grund av en vidgad vuxenutbildning. De många utbildningsreformerna har inte enbart varit formförändringar. De har burit på en förändring av utbildningens innehåll. Den gamla pluggskolan med dess kadaverdisciplin har fått vika för en modernare pedagogik. Den borgerliga ideologins mest fördummande yttringar och inlärningsmetoder har fått vika för i en i vissa fall skenbart större strävan till objektivitet och en mera realistisk hållning gentemot läromedlen. Men har utbildningen blivit snävt yrkesinriktad. Den breda allmänbildningens ideal trängs undan av ytlig praktisism. Denna skolans utveckling återspeglar samhällsutvecklingen. Kapitalismen har övergått i sitt högst utvecklade stadium monopolkapitalismen. En stark ökning av arbetsdelning och specialisering kännetecknar näringslivet. Kampen mellan monopol och sammanslutningar av monopol är hård. Kapitalet utsuger arbetskraften med alltmer raffinerade metoder. Arbetsredskapen som uppstått i syfte att underlätta arbetarens arbete har av kapitalisterna utvecklats till att bli överordnade arbetaren. Under monopolkapitalismen förstärks detta. Arbetaren blir en del av kapitalistens maskin, en del som skall vara teknisk, som skall vara speciliserad. Även den växande statsapparaten kräver en växande kår av specialister. Allt detta har ställt nya krav på utbildningsväsendet. Krav som lett till att ungdomar tidigt fått göra linjeval och som trängt undan allmänbil dande och övergripande ämnen. För den högre undervisningen och forskningen har det betytt ett ökat beroende av kapitalisterna och staten, av avnämarna. Breddningen av utbildningsväsendet har dock trots detta även burit på progressiva sidor. Den största av dessa ligger i själva breddningen. Flera människor förs fram till mera kunskap. En aldrig så uppköpt forskning kan inte undgå att producera också nya och för det bestående obekväma resultat. En kritik mot utbildningens mål och metoder har börjat breda ut sig. Ansatser till en självständig forskning har växt fram mot likriktning och insnävning. Utbildningen i ett samhälle speglar den i samhället härskande ideologin och sprider den. Detta har inte förändrats, trots utbildningsväsendets utveckling. I dagens skola gynnas barn från överklasserna. De ges ett försprång i skolan. De kommer från en studievänlig miljö. De kan känna igen sig i lärarnas sätt att tala i böckernas språk och värderingar. Läroböcker och läroplaner genomsyras av den härskande ideologin den borgerliga. Därför blir det denna klass barn som klarar sig bäst, kommer in i de mest statustyngda utbildningslinjerna och får utbildningen för de bäst betalda posterna i näringsliv och statsförvaltning. Även om ambitionerna ibland uttalats från regeringshåll att bryta denna utveckling har den fortsatt. Också den könsmässiga snedrekryteringen konserveras. Flickorna dominerar vårdlinjema, pojkarna tekniken. Manliga elever dominerar mer ju högre upp i utbildningen man kommer. Men utbildningsväsendet behöver inte fortsätta i dessa spår. Inom utbildningsväsendet som överallt annars möter den härskande ideologin motstånd. Också utbildningen är skådeplatsen för brytningar mellan skilda idéer och intressen och är därmed ett frontavsnitt av klasskampen. Utbildningspolitiken kan här utformas efter två huvudlinjer. En som syftar till att konservera och stärka den härskande klassens ideologiska dominans, en annan som ger rätt till ifrågasättande, stimulerar självständighet och allsidighet och som har ambitionen att aktivt bryta den sociala och könsmässiga snedrekryteringen. Vpk strider för den senare av dessa båda huvudlinjer. har behovet av en utbyggd vuxenutbildning framträtt allt starkare. För att överbrygga de utbildningsklyftor som finns i samhället måste de generationer som inte blivit delaktiga av utbildning ges tillfälle till detta. De åtgärder som genomförts på vuxenutbildningens område har visat sig vara otillräckliga. Det är visserligen riktigt att vuxenutbildningen expanderat men de svårast eftersatta människorna eller grupperna i utbildningshänseende och som därför allra mest skulle ha behövt komma i åtnjutande av utbildning har inte nåtts av vuxenutbildningen. Det är således betydelsefullt att den uppsökande och den studieinformativa verksamheten på arbetsplatser och i bostadsområden ges ökade resurser. För att bredda deltagandet i vuxenutbildningen måste de ekonomiska förhållandena förbättras för de vuxenstuderande. Det studiestöd som utgår föreslår Vpk skall utgå i form av bidrag. Vpk vidareutvecklar studiefinansieringen för vuxenstuderande i en annan motion. Några viktiga målsättningar för utbildningspolitiken kan sammanfattas i följande korta huvudpunkter. Utbildningen skall syfta till personlighetens allsidiga utveckling. Kollektivitet och solidaritet skall ersätta egoism och konkurrens och genomsyra utbildningens mål och arbetsformer. De nuvarande betygen slopas. Teoretiska studier och praktiskt arbete skall samspela i utbildningen. De teoretiska och praktiska kunskapernas samhörighet skall betonas. Läromedel och undervisning skall allsidigt belysa alla frågor av ideologisk natur. Den borgerliga ideologins dominans skall bekämpas. Läromedlen skall utformas så att arbetarbarnens vardagsförhållanden återspeglas på ett igenkännligt sätt. Utvecklandet av könsroller skall aktivt motverkas. Skolan skall vara aktiv och utåtriktad den skall kunna vara en naturlig umgängesplats för föräldrar och barn, vuxna och ungdom även . Skolan skall syfta både till yrkeskompetens, till deltagande i samhällslivet och till kulturell allmänbildning. Högskolor och forskning frigörs från kapitalets och andra avnämares styrning. Vuxenutbildningen måste byggas ut och formas så att den också når de i utbildningshänseende mest eftersatta människorna. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att ansluta sig till i motionen angivna målsättningar för utbildningspolitiken ; 2. att hos regeringen hemställa om förslag om åtgärder för att bryta social snedrekrytering inom olika utbildningslinjer; 3. att hos regeringen hemställa om initiativ till läromedel i ungdomsskolan som realistiskt återspeglar barnens vardagsförhållanden; 4. att hos regeringen hemställa om initiativ till en läroplansrevidering så att samspelet mellan teoretiska och praktiska kunskaper och erfarenheter genomsyrar all utbildning och s. k. varvad utbildning stimuleras. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk)