mot · FZ021843 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76: 1843 av iröken m. fl. om planeringen av den statliga verksamheten i , m. m. 1972 lade regering och riksdagsmajoritet fast planeringsramar för en regional utveckling i landet . Trots de allmänna uttalandena om en dämpad storstadstillväxt skulle planeringen i praktiken inriktas på en mycket kraftig inflyttning till . Enligt riksdagsmajoriteten skulle med den av utskottet förordade befolkningsramen för länet beräknas för en befolkningstillväxt om ca 200 000 invånare (inrikesutskottets betänkande 1972: 28, sid 40). Planeringsramen angavs till 1 600 0001 675 000 invånare 1980 i enlighet med regeringens förslag. reagerade med skärpa mot planerna på en fortsatt koncentrationspolitik och reserverade sig mot detta beslut. höll fast vid sin riksplan och därmed en befolkningsram för på 1 550 000 invånare 1980. Detta innebar att räknade med en befolkningstillväxt på ca 70 000, vilket i stort skulle motsvara den naturliga befolkningsökningen i länet, medan riksdagsmajoriteten räknade med en nära så stor tillväxt i Stockholmslänet. Trots dessa väldiga expansionsplaner blev det ingen befolkningstillväxt i av flera orsaker. I Länsprogram 1974 prutades siffrorna därför väsentligt ner till en planeringsram på 1 521 0001 563 000 invånare 1980. Av årets budgetproposition framgår att nu även regeringen funnit att .de riktmärke för planeringen. Regeringen föreslår sålunda att planeringen i bl. a. tills vidare bör kunna inriktas på en utveckling enligt prognoser. Regeringens ställningstagande skall ses mot bakgrund av nya prognoser om en minskad befolkningsutveckling i landet och det pågående beredningsarbetet med Länsplanering 1974. i det perspektivet innebär regeringens förslag till inte någon kursändring i koncentrationspolitiken. Till detta finns det anledning återkomma senast i samband med att skall ta ställning till nästa etapp i den regionala planeringen och Länsplanering 1974. Det är mot bakgrund av den fortsatta koncentrationspolitiken vi här tar upp de följder denna medvetna politik har för människor och arbetsliv i och i synnerhet. Kraftig obalans på arbetsmarknaden I är arbetsplatserna i mycket stor utsträckning koncentrerade till regionens inre kärna, , vilket innebär långa och tröttande resor till och från arbetet. Det starka trycket på city, den tilltagande kontoriseringen och de växande trafikströmmarna har trissat upp mark- och fastighetspriser och trängt undan boende och närservice från centrala delar. Det råder svåra obalansproblem som håller på att förstärkas mellan olika delar av arbetsmarknaden och i själva lokaliseringen av arbetsplatserna. Offentlig förvaltning, privata tjänster och högre undervisning är koncentrerade till centrala, västra och norra delarna av , medan tillverkningsindustrin framför allt finns i de på arbetsplatser starkt underförsörjda södra delarna. I Länsprogram 1974 ges följande beskrivning av arbetsmarknaden: I beräknas antalet förvärvsarbetande öka från 666 1970 till 677 1980, dvs. en ökning med 11 000. Bakom detta nettotal ligger strukturella förändringar som leder till en alltmer tjänstebetonad region. Tillverkningsindustri och byggnadsverksamhet beräknas minska, byggnadsverksamheten . Därtill kommer att minskningen av arbetarpersonalen inom industrin går snabbare än vad prognosen för tillverkningsindustrin totalt utvisar, då denna minskning motverkas av ett ungefär oförändrat antal industritjänstemän. På lång sikt kan en sådan utveckling få olyckliga konsekvenser. Arbetsmarknaden blir ensidig med tonvikt på tjänstemän och förvaltningspersonal. Detta motverkar de regionalpolitiska strävandena mot ekonomisk och social jämlikhet mellan människor i olika regioner. Av länsprogrammet framgår att tjänstesektorn väntas öka sin andel av sysselsättningen från år 1980 och 1990. Den offentliga förvaltningen beräknas öka med 34 000 förvärvsarbetande . En ökning med 9 400 väntas i fråga om förvärvsarbetande i statlig tjänst, vilka totalt bedöms uppgå till 67 1980. För 1980talet räknar med en ökning med , vilket är samma ökningstakt som länet skulle ha , om inte utlokaliseringama av statlig förvaltning kommit till stånd. I detta sammanhang kan det vara av intresse att även studera de senast tillgängliga uppgifter från länsarbetsnämnden i om arbetsmarknadssituationen. konstaterar att även om inga större totala förändringar skett i fråga om utbudet av lediga platser mellan har det dock skett en innehållsmässig förändring. Medan antalet lediga platser minskat inom tillverkningsindustri har däremot efterfrågan på arbetskraft inom offentlig förvaltning, samfärdsel, post och telekommunikationer ökat. Det finns således inget som tyder på att obalansen i arbetsmarknad kommer att minska. Utflyttningarna av statlig verksamhet Med den tillväxt som sker i den offentliga sektorn har den fått en alltmer ökande betydelse för sysselsättningen och som en styrande faktor i den regionala utvecklingen. Det är mot denna bakgrund som fattat beslut om en utlokalisering av totalt ca 11 000 arbetstillfällen inom den statliga förvaltningen från . Därvid räknade man även med att den för den statliga verksamheten mycket besvärliga lokalsituationen i centrala delar skulle kunna bemästras bättre. Från sida har med kraft framhållits att en decentralisering av beslutsfattandet måste ske på så sätt att arbetsuppgifter i ökad utsträckning förs över från centrala organ till län och kommuner och från statlig byråkrati till folklig självstyrelse. Då 1971 beslöt om omlokalisering av viss statlig verksamhet påpekades särskilt det angelägna i att ta till vara möjligheterna till en överflyttning av uppgifter från centrala statliga organ till regionala och lokala organ, särskilt i de fall detta skulle innebära rationalisering, ökad effektivitet eller förbättrad service till allmänheten. Några påtagliga resultat kan dessvärre ännu inte ses av denna uttalade uppfattning, som delades av både regering och riksdag. beslut om en andra utflyttningsetapp får ses som en direkt beställning av nära nog enhälliga riksdag i beslutet om utflyttning av viss statlig verksamhet. Politik som inte bäddar för nya utflyttningar Som framgår av vad vi här anfört har omfattningen och formerna för den väntade fortsatta utbyggnaden av den statliga verksamheten en mycket stor betydelse för den regionala utvecklingen i såväl som landet i övrigt. Med en fortsatt hög expansionstakt i centrala delar beskärs möjligheterna att bereda utrymme för sysselsättning i annan verksamhet i och därmed möjligheterna att häva den nuvarande kraftiga obalansen på arbetsmarknaden. Att hejda kontoriseringen och återföra kontoriserade lokaler till bostadsändamål är vidare en angelägen uppgift för att människor skall kunna bo i så att kan förbli en levande stad. Vi finner det ytterst angeläget att en sådan utveckling och långsiktig planering kommer till stånd att man inte bäddar för att behov av nya omlokaliseringar uppstår. Att sådana kan medföra påfrestande omställningsproblem för många statligt anställda och deras familjer har framgått av de sätt på vilka utflyttningarna berört de anställda. En fortsatt snabb expansion av den statliga verksamheten i centrala delar måste således förhindras. planerar för fortsatt koncentration Den statliga planeringen är emellertid inriktad på en fortsatt expansion av den statliga verksamheten i centrala delar. Detta framgår med all önskvärd tydlighet i utredning Lokalförsörjningsstudier 75. Utredningen visar att: det nuvarande lokalbeståndet i är starkt koncentrerat till ; lokalinnehavet 1974 fördelade sig med 1 959 465 kvm lokalyta (97,) på och 49 271 kvm lokalyta (2,) på övriga länet i lokalerna arbetade 47 473 statstjänstemän (98,) i och 658 (1,) i övriga länet det för den närmaste tioårsperioden finns beslut om eller planer på projekt i regionen motsvarande en total investeringsvolym på . av den totala investeringsvolymen faller på och kommuner, vilket innebär en fortsatt markant koncentration av lokalbeståndet därutöver räknar med att ta i anspråk de lokaler som friställs i samband med omlokaliseringen av viss statlig verksamhet från , vilket innebär ett fortsatt utnyttjande av de lokaler med centralt läge som friställs. Planera i stället för fler bostäder till följd av utflyttningarna planering står i uppenbar strid mot strävandena att uppnå balans på arbetsmarknaden i och är ett hinder för en nödvändig avkontorisering av centrala delar. Med tanke på den omfattande kontorisering som skett är det väsentligt att det inte sker en kraftig utbyggnad av den statliga verksamheten på det sätt som planer innebär. En betydande del av den centrala statliga förvaltningen ligger redan i bostadszon enligt den av antagna Zonplan 70. Genom de två utflyttningsetappema beräknas ca 320 000 kvm lokalyta friställas. Emellertid är det endast en tredjedel av denna yta som räknar med att inte utnyttja. Av lokalytan ligger ca 30 000 kvm i innerstadens bostadszon enligt de beräkningar som kommuns fastighetskontor gjort. har i sina inventeringar kommit fram till att ca 7 000 kvm, motsvarande ca 80 bostadslägenheter av normal storlek, kan omvandlas till bostäder. I övrigt rör det sig bl. a. om fastigheter som är uppförda som kontorshus och som inte inom överskådlig tid bedöms komma till användning som bostäder. De kontakter som haft med har dock inte lett till några resultat beträffande de närmast aktuella 7 000 kvm. Vi finner det angeläget att möjligheterna att för bostadsändamål ta i anspråk de lokaler som friställs genom utflyttningarna noga invente Därvid bör hänsyn också tas till de lokalbyten som planeras ske eller med fördel kan ske för att tillgodose lokalbehoven i andra delar av statsförvaltningen. I största möjliga utsträckning bör lokaler som friställs genom utflyttning eller lokalbyte överföras till bostadsändamål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med stöd av det anförda hemställs 1. att uttalar att planeringen av den statliga verksamheten i och län skall inriktas på att underlätta strävandena att häva den kraftiga obalansen på arbetsmarknaden, 2. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokaler som friställs i samband med utflyttningarna av statlig verksamhet i största möjliga utsträckning skall överföras till bostadsändamål. () ()