ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ022282 · 1976-03-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 2282 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:143 om vissa anslags- och organisationsfrågor rörande försvaret I propositionen 1975/76:143 föreslås bl. a. att regeringen skall bemyndigas medge beställning för utvecklingsarbete inom flygvapenförband för 525 milj. kr. och att ett förslagsanslag om . skall anvisas för samma ändamål - båda beloppen avseende /77. Dessa belopp är oerhörda - särskilt om man jämför med de blygsamma belopp som ges åt annan forskning, t. ex. inom medicin, arbetsmedicin osv. Beloppens storlek kan tyckas förvånande - inte bara mot bakgrund av det föga samhällsnyttiga resultatet av utvecklingsarbetet med krigsflygplan utan också med tanke på var i produktionsprogrammet av man befinner sig. borde redan flyga - och skall när som helst levereras och borde således vara färdigprojekterad. Något flygplan 80 påstås inte vara aktuellt längre. Men trots detta talas det i propositionen om forskning för ersättning av flygplan AJ 37 och SK 60. Betraktar man vidare de skilda posterna finnér man att de har genomgått en utveckling som väcker misstanken att det än en gång håller på att projekteras fram en flygplanstyp som sedan kommer att ställas inför som ett fullbordat faktum. Vi kan exemplifiera detta med uppgifter om attackversion. attackversion började att flyga 1971. Trots detta har man bemyndigat inte mindre än 371,5 milj. kr. för forskning och utveckling av attackförband, i huvudsak till den s. k. . Visserligen har visat sig vara en dålig affär för det svenska försvaret - efter flera olyckstillbud har planet t. o. m. belagts med flygförbud. Men 371,5 milj. kr. för att utveckla ett plan som redan är färdigprojekterat, serietillverkas och borde flyga är en anmärkningsvärt hög summa. I propositionen begär chefen för flygvapnet ett bemyndigande om 161,8 milj. kr. för forskning och utveckling av attackförband. Detta innebär att satsas på forskning och utveckling av det plan som redan borde vara färdigt. 1 propositionen antyds vad dessa pengar används till. Det talas om vissa kompletteringar eller typförbättringsarbete av grundflygplan, motor, elektronik, underhållsutrustning, teleutrustning och beväpning. Namnet finns kvar liksom vingkonstellationen. Men när nästan allt annat på ett plan förändrats, förbättrats eller kompletterats är det gamla ursprungliga planet snart ett nytt. De belopp som man lägger ut på forskning och utveckling av den färdiga attackversionen är av samma storleksordning som de belopp man spenderade under den mest intensiva utvecklings- och forskningsperioden av den ursprungliga . har varit och är en miljardslukare. har uppgivits som kostnaden . blir kostnaden när man inkluderar jaktversionen, enligt försvarsministern i interpellationsdebatt . kommunisterna har varit motståndare till . Vi är också motståndare till en fortsatt utveckling av projektet och till dess sannolika övergång i ett nytt. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå hemställan, punkterna 1 och 2, under D4 i propositionen 1975/76:143. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FZ022283 · 1976-03-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 2283 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:143 om vissa anslags- och organisationsfrågor rörande försvaret I propositionen 1975/76:143 föreslås bl. a. att 30 milj. kr. anslås för studiearbete, vilket skall ge underlag för beslut om ersättning av flygplan AJ 37 och SK 60. har uppskattat behovet av medel härför till 77 milj. kr. Chefen för flygvapnet har förordat att inom landet skall utvecklas ett lätt attack- och skolflygplan, kallat B3LA. Departementschefen talar däremot endast om förberedelser för anskaffning av ett flygplan för utbildningsändamål. Som materialverket påpekat innebär ett beslut att inte starta typarbete på ett nytt projekt att flygindustrins utvecklingskapacitet avvecklas. Detta vore olyckligt från många synpunkter. har som sin mening uttalat att handlingsfrihet härvidlag skall bibehållas intill . Ett beslut i enlighet med propositionen gör att denna handlingsfrihet blir mindre, genom att sämre underlag då kan ställas till beslutsfattarnas förfogande och genom att projektet försenas. Vi anser därför att materielverkets anslagsframställning på denna punkt bör bifallas. Medel härför kan erhållas inom utgiftsramen /77 och planeringsramen , vilket föreslagits i moderata samlingspartiets partimotion. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att bemyndiga regeringen att medge att utvecklingsarbete för flygvapenförband får beställas inom en kostnadsram uppgående till ett belopp som med 47 milj. kr. överstiger regeringens förslag, eller 572 milj. kr. L. () i () ()
mot · FZ022286 · 1976-03-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 2286 med anledning av propositionen 1975/76:144 med förslag om beaktande av det s. k. ingångsvärdet i samband med statligt bostadslån för ombyggnad av flerfamiljshus I propositionen 1975/76:144 föreslås ändrade finansieringsvillkor för ombyggnad av flerfamiljshus, Lån och räntebidrag skall kunna utgå även för ingångsvärdet i fastigheten. Genom den garanterade räntan om nås härigenom väsentliga förbättringar i fråga om kapitalkostnadsvillkoren vid statligt finansierade ombyggnader av flerfamiljshus. Den garanterade räntan föreslås emellertid höjd till för såväl ombyggnadskostnader som ingångsvärde, om låntagaren har möjlighet att göra avdrag vid inkomstbeskattningen för del av ombyggnadskostnaden. Som motiv för den föreslagna höjningen av den garanterade räntan anför bostadsministern angelägenheten av att åstadkomma jämställdhet mellan olika ägarkategorier: Möjligheterna för husägare som beskattas enligt konventionell metod att göra avdrag vid inkomstbeskattningen för den del av ombyggnadskostnaden som betraktas som reparationskostnad medför att dessa husägare kan minska sin totala skatt. Denna skatteminskning ger ekonomiska effekter liknande de som uppkommer om räntebidrag får utgå för ingångsvärdet. Med hänsyn härtill bör räntekostnaderna för det kapital som lånas upp i samband med ombyggnad avpassas så att kapitalkostnadsfördelarna som följer av att ingångsvärdet beaktas vid bostadsfinansieringen begränsas för husägare som beskattas enligt konventionell metod. Det finns ingen anledning att rikta anmärkning mot jämställdhetsmotivet. Däremot kan denna målsättning nås först om åtgärder vidtas inom bostadsbeskattningens ram. Att laborera med den garanterade räntesatsen innebär att man inte bara kommer åt de spekulativa s. k. snabba affärerna med äldre hus. Man slår dessutom ut all seriös enskild fastighetsförvaltning från ombyggnadsverksamheten. Detta kan inte accepteras. Den mest rimliga ordningen måste vara att alla fastighetsägare får samma garanterade ränta dvs. , men att man begränsar avdragsmöjligheterna. Som villkor för statliga lån för husägare som beskattas enligt konventionell metod bör gälla att reparationsavdragen fördelas , lämpligen . Härtill kommer självfallet att taxeringsnämnderna har anledning att noga pröva hur stor del av ombyggnadskostnaden som kan hänföras till reparation. 1975/76: 2286 Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att samma garanterade ränta skall gälla vid ombyggnad av flerfamiljshus, oberoende av ägarkategori, i enlighet med vad som anförts i motionen. GOTAB 51608 Slockholm 1976
mot · FZ022290 · 1976-03-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:122 om omorganisation av förenade fabriksverken m. m. Förenade fabriksverken har beräknat 7 milj. kr. /76 till nya investeringar för bl. a. tillverkning av civila produkter vid Gevärsfaktoriet i och Torpedverkstaden i (s. 39). Föredraganden tar inte upp detta förslag. Dessa pengar skulle investeras bl. a. i ett projekt som förefaller oss mycket intressant. I samarbete med andra företag ämnar FFV börja en tillverkning av en liten (6 KW) stirlingmotor, som skulle komma ut på marknaden . Den skulle kunna användas som kombinerad elgenerator och uppvärmningsaggregat för , fritidshus m. m. Stirlingmotorn synes ha mycket stora fördelar därigenom att den kan drivas med vilken värmekälla som helst och är i det närmaste avgas-, buller- och skakfri. Vi anser att det är betydelsefullt att detta projekt får prövas möjligt och tillstyrker de äskade medlen. Med anledning av det anförda hemställes att anvisar ett med 7 milj. kr. förhöjt anslag till förenade fabriksverken för bl. a. produktion av en stirlingmotor för kombinerad elgenerering och uppvärmning i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Glömminge
mot · FZ022295 · 1976-03-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 2295 av herrar i och Ulander med anledning av propositionen 1975/76:127 om avgifterna i postverkets tidningsrörelse m. m. 1 propositionen 1975/76:127 föreslås att avgiftssystemet i postverkets tidningsrörelse utformas så, att underskottet i tidningsrörelsen successivt avvecklas genom höjningar av tidningsavgiftema med 2 96 /år . Inom de fackliga organisationerna följs kostnadsutvecklingen för fackförbundspressen med stor oro. Samma kostnadsutveckling har även andra tidskrifter drabbats av. Det föreligger därför en stor risk att den ökning av tidningstaxan som föreslås i propositionen 127, innebärande att täckningsgraden skall uppnås genom en höjning av avgifterna med 44 96, kommer att slå hårt mot tidskrifterna och starkt försvåra eller omöjliggöra en utgivning. Tidskrifterna haren mycket betydelsefull roll i alla organisationer. Detta gäller i allra högsta grad de fackliga organisationerna. Exempel på hur kostnadsökningarna slår för en fackförbundstidning är kostnadsutvecklingen för Metallarbetaren. Priset på papper har stigit med 50 96 och distributionskostnaderna med 45 96 . Portokostnaden är stor del av kostnadsutvecklingen. Distributionskostnaderna svarar numera för över 40 96 av bruttokostnaderna för Metallarbetaren. Andra organisationers tidskrifter drabbas självfallet på samma sätt. De fackliga organisationernas tidskrifter utgör en viktig del av kontakterna mellan förbundsledning och medlemmar. Dessutom har medlemmarna genom insändaravdelningarna möjlighet att direkt föra fram synpunkter. Ingen jämförbar tidning i har publicerat så många insändare som Metallarbetaren. Knappast någon ifrågasätter väl fackförbundstidningarnas betydelse som informations- och kontaktinstrument. Den nuvarande kostnadsbilden och utvecklingen är besvärande, och en kvalitetsförsämring av denna viktiga del av tidningspressen hotar. Detta hot framstår som så mycket mer allvarligt som dessa tidskrifters stora informationsuppgifter kommer att växa så oerhört mycket mer när de genomgripande förändringarna i arbetslivet nu i snabb takt genomförs. Någon annan likvärdig väg att få ut viktig samhällsinformation än via organisationernas tidningar står uppenbarligen inte till buds, varför ett vidgat samhällsstöd är mer än befogat. 1975/76: 2295 Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen anhåller att förslag framläggs om stöd, avsett att trygga utgivningen av fackliga och därmed jämförbara tidskrifter.
mot · FZ022296 · 1976-03-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 2296 av herrar Åsling och med anledning av propositionen 1975/76:127 om avgifterna i postverkets tidningsrörelse m. m. I propositionen 1975/76:127 föreslås att avgiftssystemet i postverkets tidningsrörelse skall utformas i enlighet med tidningstaxeutrednings betänkande. Vi kan ansluta oss till avgiftssystemet som sådant men vill härmed anmäla avvikande mening när det gäller den framtida avgiftsnivån. I propositionen anmäls att postverkets tidningsrörelse ger ett betydande underskott för /77 uppskattat till ca 94 milj. kr. föreslår att detta underskott skall avvecklas genom en successiv höjning av de avgifter som tidningarna betalar till postverket. Departementschefen har ställt sig bakom detta förslag. En rad remissinstanser har emellertid påtalat det orimliga i att denna avveckling av underskottet helt fullföljs. Den skulle innebära att tidningarnas postavgifter vid femtonårsperiodens slut ligger över nuvarande nivå - utöver de årliga normala kostnadshöjningarna. Postavgifterna är redan nu utomordentligt betungande för många tidningar och tidskrifter, och åtskilliga av dem skulle helt enkelt inte orka med en så kraftig kostnadshöjning. Ett fullständigt genomförande av regeringsförslaget på den punkten kan därför väntas medverka till både den nedläggning av tidningar och en uppbyggnad av alternativa distributionssystem, vilket det inte kan ligga i samhällets intresse att befrämja. De remissinstanser som påtalat detta har tagit fasta på de s. k. bortfallskostnaderna i tidningsrörelsen. Inom utredningen har beräkningar gjorts av hur mycket postverkets kostnader skulle minska, om posten helt upphörde med att distribuera tidningar. Man har därvid kommit fram till att högst av de totala kostnaderna för tidningsrörelsen då skulle falla bort. Resten är fasta kostnader, vilka postverket ändå måste kalkylera med. Avvecklingen av postverkets underskott på tidningsrörelsen bör därför upphöra, när man nått till den punkten att tidningsavgifterna betalar av särkostnaderna för postens tidningsrörelse. gör då i realiteten ändå inte någon förlust på denna verksamhet, vilket ju också är ett mål för det nya avgiftssystemet. De båda i utredningsarbetet deltagande tidningsorganisationerna, och Fack- och konsumentpressens postkommitté, har också påpekat detta såväl i samband med utredningsarbetet som i sina remissyttranden. Samhällets politik när det gäller tidningsutgivningen går numera ut på att söka främja ett rikhaltigt utbud, så att olika intresseriktningar har möjlighet att göra sina synpunkter hörda. Olika stöd ges på annat sätt till tid 1975/76: 2296 ningar och tidskrifter. Det är ytterst ologiskt att genom ett alltför betungande avgiftssystem försvåra eller omöjliggöra för ett antal tidningar och tidskrifter att fortsätta sin verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1975/76:127 beslutar att åter pröva frågan om nivån på postverkets tidningstaxa innan särkostnadstäckningen inom postens tidningsrörelse tilllåts överstiga . . ÅSLING (fp) ()
mot · FZ022298 · 1976-03-24 00:00:00 — 1975/76: 2298-2303 Motion 1975/76: 2298 med anledning av propositionen 1975/76:128 om utbildningsbidrag för doktorander m. m. I har krävt en uppräkning av stipendierna till forskarstuderande och av antalet stipendier. fick vi gehör forén höjning av stipendierna till det nuvarande beloppet /år. Ett stort problem med forskarstipendierna har varit att de ej givit den sociala trygghet som ATP och sjukpenning innebär. Föredragande statsrådet föreslår nu att doktorandstipendierna provisoriskt skall ersättas med beskattningsbara bidrag som är pensions- och sjukpenningsgrundande. Utbildningsbidraget anknyts till den lägsta nivån i vuxenutbildningsbidraget, dvs. Det är positivt att detta provisoriska förslag innebär att de forskarstuderande erbjuds samma sociala trygghet som andra. Däremot ställer vi oss något tveksamma till den koppling till ett system som bygger på inkomstbortfallsprincipen som här sker. Den nu föreslagna utformningen är framför allt genom att utbildningsbidraget är pensions- och sjukpenninggrundande bättre än det nuvarande systemet med stipendier. Vi är därför beredda att acceptera utbildningsbidraget för doktorander som ett provisorium men menar att denna konstruktion inte får bli bindande för forskarutbildningsutredningens fortsatta arbete med den långsiktiga lösningen. I propositionen föreslås att utbildningbidraget för doktorander knyts till nedre gränsen för utbildningsbidraget, dvs. till samma nivå som utgår för dem som inte är arbetslöshetsförsäkrade. krävde föregående år en uppräkning av stipendiebeloppet med . , detta för att ge stipendierna tillbaka litet mer av det realvärde de hade 1959. Vi anser fortfarande detta vara väsentligt, inte minst från rekryteringssynpunkt. Vi vill därför föreslå att inom det nu föreslagna systemet månadsersättning beräknas på . per dag, dvs. ett månadsbelopp på . Bruttokostnaderna för detta skulle belöpa sig till ytterligare ca 7,1 milj. kr. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar 1. att utbildningsbidraget för doktorander för /77 skall utgå med . 1 1975/76. 2. att till Utbildningsbidrag.för doktorander för /77 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . () ()
mot · FZ022299 · 1976-03-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 2299 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76: 131 om statligt stöd till dagspressen I propositionen 1975/76:131 föreslås bl. a. att s. k. fädagarstidningar med riksspridning skall erhålla presstöd med . under förutsättning att tidningen i fråga har en upplaga på lägst 10 000 ex./utgivningstillfälle. Konsekvensen härav är att tidningar av den angivna typen, som inte når upp till denna upplaga, visserligen får ett förhöjt ekonomiskt stöd men att denna höjning inte motsvarar den faktiska kostnadsutvecklingen. Enligt vår mening finns många skäl som talar för att man, som propositionen föreslår, sätter en gräns på 10 000 ex./utgivningstillfälle för de tidningar varom här är fråga som grund för det högsta bidragsbeloppet. En sådan upplagegräns gör det rimligt att tala om riksspridning. Med hänsyn till att propositionens förslag till höjningar för de fådagarstidningar med riksspridning som har upplagor understigande 10 000 ex./utgivningstillfälle måste betraktas som otillräckliga, bör man överväga införandet av särskilda övergångsbestämmelser så utformade, att de ger förutsättningar att öka tidningens upplaga till de 10 000 ex. som krävs för erhållande av maximalt presstöd. Vi vill sålunda föreslå att man under en övergångstid inför ett trappstegssystem, innebärande att fädagarstidningar med riksspridning och med en upplaga på lägst 5 000 ex./utgivningstillfälle erhåller det för lokalspridda fädagarstidningar föreslagna stödet på . samt att de riksspridda fådagarstidningarna därefter erhåller . för varje ytterligare 1 000-tal ex./utgivningstillfälle upp till det föreslagna beloppet . vid en lägsta upplaga om 10 000 ex./utgivningstillfälle Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att i anslutning till behandlingen av propositionen 1975/76:131 fastställa övergångsbestämmelser för fastställande av presstöd till s. k. fädagarstidningar av rikskaraktär i enlighet med vad i motionen anförts. H. () () () () () 1* 1975/76.
mot · FZ022300 · 1976-03-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 2300 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:131 om statligt stöd till dagspressen Gällande principer för ekonomiskt stöd för tidningar som utges i på främmande språk, s. k. invandrartidningar, innebär att stödet utgår från invandrarverkets anslag för s. k. särskilda projekt. Denna princip garanterar att alla dessa tidningar får möjlighet att erhålla ekonomiskt bidrag, medan däremot endast ett fåtal sådana tidningar skulle erhålla bidrag om samma presstödsregler som gäller för svenskspråkiga tidningar också skulle tillämpas på invandrartidningar. Det kanske viktigaste skälet till att presstöd införts i vårt land var och är att garantera mångfalden och motverka nedläggningar av tidningar. Mot den bakgrunden finns det all anledning att ånyo understryka vikten av att de grunder som fastställs för presstöd till invandrartidningen inte rubbas. Förutsättningen för att invandrartidningarna skall kunna fortleva och utvecklas och för att mångfalden skall kunna bestå är dock att invandrarverket ges sådana ekonomiska resurser att de ekonomiska bidragen får en sådan storlek att invandrartidningarna inte diskrimineras i förhållande till svenskspråkiga tidningar och inte heller i förhållande till varandra. Från sida har vi vid upprepade tillfällen understrukit det ansvar vårt samhälle har när det gäller att underlätta invandrarnas anpassning till ett nytt och i många fall ovant liv i vårt land. Möjligheten att på sitt eget modersmål ta del i vad som händer i det nya landet framstår härvidlag som särskilt viktig, inte minst i då kunskaperna i svenska hos många vuxna invandrare kan vara bristfällig. Sedan vi kunnat konstatera att den tidigare aviserade och framlagda propositionen om ökat presstöd m. m. inte innehåller några förslag om ökat stöd till invandrartidningarna, tvingas vi , mot den bakgrund som kortfattat angivits ovan, framlägga förslag till ökat stöd till invandrartidningarna. I förhoppning att propositionen skulle innehålla förslag till ett kraftigt ökat stöd åt invandrartidningarna har vi i tidigare ställningstaganden inte velat stödja förslag till mindre höjningar, som vi menar ändå är otillräckliga om den ovan påtalade fulla rättvisan skall kunna uppnås. Vi vill sålunda föreslå att beviljar invandrarverket ett tilläggsanslag på 1 milj. kr. att användas som stöd till tidningar och tidskrifter utgivna i på främmande språk och fördelat enligt de regler som beslutas av verkets styrelse. Genom ett sådant tilläggsanslag ges invandrarverket möjlighet att till stöd åt invandrartidningarna fördela totalt ca 1,5 milj. kr. under kommande budgetår, vilket enligt vår bedömning torde vara till fyllest för att den av oss ovan påtalade rättvisan skall kunna uppnås och den önskvärda mångfalden inom denna tidnings- och tidskriftspress skall kunna garanteras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att med anledning av propositionen 1975/76:131 beslu tar att till invandrarverket anvisa ett tilläggsanslag om 1 milj. kr. utöver i budgetpropositionen föreslaget belopp att användas till stöd åt i utgivna tidningar och tidskrifter på främmande språk. H. () () () ()
mot · FZ022303 · 1976-03-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 2303 av herrar i och Fågelsbo med anledning av propositionen 1975/76: 132 om organisation, m. m. I propositionen 1975/76:132 framläggs förslag om en skoglig prognosverksamhet, vars primära mål är att bidraga med underlag för utformning och tillämpning av skogspolitiken. Propositionen bygger på den skogsadministrativa utredningens förslag enligt delbetänkandet (Ds Jo 1975:15). med detta delbetänkande lämnade utredningen ytterligare ett delbetänkande (Ds Jo 1975:11) med förslag till hur frö- och plantverksamheten skulle organiseras främst för privatskogsbruket inom skogsvårdsstyrelsernas ram. Denna verksamhet var tidigare föremål för utredning av den s. k. skogsbruksutredningen, som i sitt delbetänkande SOU 1972:35 kom med förslag till lösningar. Detta förslag mötte stort motstånd från näringen. När nu ett nytt förslag lagts fram, som fått ett positivt mottagande från en klart dominerande del av skogsbrukets företrädare, har vi med förvåning konstaterat att regeringens proposition icke följer utredningens förslag. Alla känner väl till, mot bakgrund av skogsutrednings betänkande (Ds Jo 1975:1) Virkesbehov och virkestillgång, att det är ytterligt angeläget med krafttag på skogsvårdens område för att höja produktionen i de svenska skogarna. har redovisat resultaten av återväxttaxering och snytbaggeundersökning. Resultaten av dessa undersökningar är nedslående. En mängd samverkande faktorer är orsaken till dessa. Förutom att planteringarna utförts bristfälligt eller med för litet antal plantor kan nämnas plantavgång på grund av torka, sorkangrepp, stora angrepp av snytbagge samt att de utsatta plantorna varit för små eller i dålig kondition. Där avståndet mellan plantorna är för stort eller någon plantering över huvud taget ej utförts kan en orsak vara svårigheter från plantskolornas sida att leverera erforderligt antal plantor. För att råda bot på rådande missförhållanden har bl. a. rekommenderat att man skall öka a rialet plantor per arealenhet samt att man skall använda stora plantor i god kondition. En förutsättning för att detta skall kunna genomföras är att skogsbruket har tillgång till ett gott plantmaterial i tillräcklig omfattning. Vidare kan framhållas att DDT-förbudet har medfört extremt stor plantavgång. Skulle denna avgång kunna återhämtas, krävs betydligt ökad tillgång på plantor. Skogsadministrativa utredningens förslag skulle underlätta den anpass ning av plantproduktionen som krävs, varför man ej bör dröja med genomförandet. Frö-och plantförsörj ningen kan synas vara en liten fråga. Den är emellertid synnerligen väsentlig för att möjliggöra och höja produktionen i det svenska skogsbruket. Det är i sin tur en åtgärd som är nödvändig för att bibehålla en hög produktion i skogsindustrin. Med hänvisning till vad som här framförts hemställs att uttalar att förslag om frö- och plantförsörjningen föreläggs för beslut. () ()