ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02517 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 517 av fru och om höjt anslag till Totalförsvarsverksamhet Under elfte huvudtiteln finns ett anslag till totalförsvarsverksamhet, varav delprogrammet Försvars- och beredskapsplanering bl. a. galler statsbidrag till vissa viktiga frivilliga försvarsorganisationer. AMS anmäler att den begränsade medelstilldelningen för innevarande budgetår medför alt planerade och i hög grad angelägna kurser inte kan genomföas och att vissa organisationer som skulle ha möjlighet att bilda nya avdelningar och öka utbildningen får avstå från detta. Den nuvarande tillgången på frivillig personal täcker endast 34 "<> av det av myndigheterna framräknade behovet. För bidrag till de frivilliga försvarsorganisationerna har för innevarande budgetår beräknats ett belopp av . AMS har föreslagit en fördubbling av detta belopp. Det är uppenbart att totalförsvaret inte bör avstå från det tillskott av försvarskraft som kan vinnas genom frivilliga insatser. Frivillighetsorganisationerna rekryterar och utbildar reservarbetskraft till bristsektorer inom krigsarbetsniarknaden, främst inom jordbruk, transporter och sjukvård. Organisationerna är bl. Svenska röda korset. kvinnliga bilkårers riksförbund och Svenska blå stjärnan. Departementschefen tillstyrker enbart en höjning av beloppet för statsbidrag med . som kompensation för kostnadsstegringar. Enligt vår mening bör beräknas 3 milj. kr. för statsbidrag under nästa budgetår och därmed en ökning av anslaget med . Med stöd av det ovan anförda hemställs att till Totalförsvarsverksamhet för /77 anvisar ett förslagsanslag av . () ()
mot · FZ02518 · 1976-01-21 00:00:00 — av i m. fl. 0111 uttalande mot lokalisering av kärnavfallsindustri till har beslutat om en kraftig satsning på utbyggnad av kärnkraftverk i . Problemen med avfallet från dessa kärnkraftverk är ännu inte löst, och en betryggande avfallshantering synes ännu avlägsen. På grund av osäkerheten för fortsatt export, den ökade mängden avfall och för att om möjligt minska beroende av utlandet på just avfallssidan inom det problemkomplex som kärnkraft utgör, så utreder och forskar man nu kring möjligheterna att inom landet anrika och långtidsförvara både högoch lågaktivt kärnavfall. I finns områden avsatta efter kuststräckan inom , , och kommuner för miljöstörande industri. I har en stark opinion fört fram krav på att man bör säga ifrån redan nu om att dessa kuststräckor inte bör komma i fråga för kärnavfallsindustri. I flera kommuner i länet har man fört fram krav i respektive kommunfullmäktige på att sådana uttalanden redan nu bör göras av de kommunalt ansvariga. Som svar på en av dessa motioner har kommunfullmäktige i med stöd av en rapport från en arbetsgrupp inom berörda departement uttalat: Under antagande att huvudparten av kärnkraftverken kommer att förläggas till kust i och med hänsyn till att sjötransport anses vara det troligaste sättet för transport av utbrända bränsleelement anser arbetsgruppen det naturligt att förlägga en eventuell upparbetningsanläggning till kust i . anses vara att föredra framför ostkusten och att föredra som lokaliseringsort före övriga delar av ostkusten. Detta uttalande bör tolkas så att inte bör komma ifråga för lagring eller uppbearbetning av kärnavfall. Enligt vår mening bör uttala sig för att Gävleborgs kuster inte är aktuella för lagring eller kärnavfallsindustrier. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att uttalar att inte bör komma i fråga för lagring eller kärnavfallsindustri. . () ()
mot · FZ02519 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 519 av fru m. fl. om höjt anslag till ttidrag till kostnader för beredskap Den kommunala beredskapen iir en viktig del av totalförsvaret, och det finns även planer på att ge kommunerna större ansvar när det gäller befolkningsskyddet. För planläggning och andra förberedelser har kommunerna rätt till statsbidrag med minst 90 "o av kostnaderna. Staten har emellertid under en följd av år inte avsatt medel till sådana statsbidrag i den omfattning som har ansett nödvändigt. Av redovisningen i budgetpropositionen (bil. 16 s. 78) framgår att riksnämnden beräknar medelsbehovet för nästa budgetår till 2,7 milj. kr. Regeringen föreslår emellertid att anslaget skall bestämmas lill 2 milj. kr. Vi föreslår att anslaget för nästa budgetår bestäms till 2,5 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs att till Bidrag till kostnader för beredskap för /77 anvisar ett reservationsanslag av . () ()
mot · FZ02521 · 1976-01-21 00:00:00 — 1975/76: 521 av m. fl. om förstatligande av elektronikindustrin Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:520 hemställs att hos regeringen begär proposition om förstatligande av elektronikindustrin. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) PER (vpk) (vpk)
mot · FZ02526 · 1976-01-22 00:00:00 — av herrar och Gadd om kartläggning av den statliga tidskriftsutgivningen I opinionsbildningen spelar tidskrifterna en allt väsentligare roll. De ger den fördjupande debatt och inblick i komplicerade förhållanden som de snabba nyhetsmedierna sällan kan åstadkomma. Från allmänt demokratiska synpunkter är det därför angeläget att ge de seriösa tidskrifterna goda möjligheter att fullfölja sina uppgifter. I det sammanhanget är det angeläget för att fästa särskild uppmärksamhet vid en tidskriftsgrupp, nämligen de som publiceras av statliga myndigheter, verk etc. utges cirka 100 tidskrifter och liknande av statliga organ. Av en artikel i den fackliga tidskriften "Stadsanställd framgår att det inte finns någon fastlagd policy för staten som tidskriftsutgivare. Reglerna för utgivningen och målsättningarna för tidskrifterna tycks vara utomordentligt skiftande. Mot bakgrund av det sagda synes det angeläget att en översyn av statens tidskriftsutgivning sker. Följande frågor bör därvid ägnas särskild uppmärksamhet. - Det verkliga behovet av tidskrifterna, hur de läses, utgivarnas ambitioner etc. - Konkurrensförhållandet mellan av staten utgivna tidskrifter och övriga på marknaden. - Journalisternas ställning gentemot verksledningar. - Ansvariga utgivarnas förhållande till ägarna av tidskrifterna. - Möjligheten att rationalisera och effektivisera utgivningen. - Tidskrifternas roll med tanke på utvecklingen på mediaområdet, bl. a. dagspresskoncentration och utbyggnad av lokalradion. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om en kartläggning samt eventuellt förslag om riktlinjer för den statliga tidskriftsutgivningen. HANS () ()
mot · FZ02527 · 1976-01-20 00:00:00 — av i m. fl. om översyn av principerna för anbudsgivning Tillgången på sysselsättningstillfällen i glesbygderna är som bekant mycket knapp, och framfor allt kvinnorna har stora svårigheter att kunna erhålla arbete. Statsmakterna har dock gått in och stimulerat företag att etablera sig genom lokaliseringsbidrag och härigenom har på många platser skapats värdefulla arbetstillfällen. Även genom direkta beställningar av för staten erforderligt materiel har statsmakterna bidragit till att skapa arbetstillfällen i glesbygderna. Så har t. ex. försvaret lagt ut beställningar av militärpersedlar till olika sömnadsindustrier och därmed verksamt bidragit till att många kvinnor erhållit arbete. Försvaret tillämpar härvidlag anbudsprincipen, vilket innebär att de industrier som kan lämna det lägsta anbudet också får beställningarna. Detta är helt i sin ordning. Emellertid har det enligt uppgift förekommit att vissa industrier kunnat hålla extremt låga priser på grund av att de skickar halvfärdiga produkter utomlands - till länder med billig arbetskraft - för färdigställande. Konkurrensförhållandet har därigenom blivit snedvridet. Det måste anses otillfredsställande att industrier som kanske byggts upp med hjälp av statliga insatser, för att bereda sysselsättningstillfällen i en viss bygd, på detta sätt går miste om beställningar genom att de inte kan konkurrera med företag som på ovan relaterade sätt kan lämna billigare anbud. Också med tanke på de anställdas rätt till trygghet i anställningen bör åtgärder vidtagas för att trygga tillgången på arbetstillfällen på detta område. En klausul i anbudshandlingarna bör vara att villkoret för beställningen är att ordern måste färdigställas på fabrik inom landet. Detta är kanske en väg att eliminera de olägenheter som det åberopade förfaringssättet onekligen för med sig för vissa företag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsättes med uppdrag att se över principerna för anbudsgivning för beställ ningar av för staten erforderlig materiel, framför allt i vad gäller militärpersedlar för försvarets räkning.
mot · FZ02528 · 1976-01-22 00:00:00 — av herrar och i om ändring i upphandlingskungörelsen I propositionen 1973:73 angående riktlinjer för den offentliga upphandlingen och beslut i anledning av denna erhöll företagarföreningarna vissa arbetsuppgifter med syfte att informera de små och medelstora företagen om den offentliga upphandlingen och vara kontaktförmedlare mellan dessa företag och de offentliga upphandlarna. För att underlätta företagarföreningarnas arbete innebär beslutet bl. a. att dessa skulle tillställas branschvisa förteckningar över större statliga myndigheters upphandling och över större leverantörer som vanligen anlitas. Vidare skulle de större upphandlande myndigheterna till företagarföreningarna redovisa sitt anskaffningsprogram. Detta material har varit av värde för företagarföreningarna i deras arbete för underleverantörsföretagen, men fortfarande finns det många svårigheter för de mindre företagen att nå så långt som till att få statliga beställningar. Det har bl. a. visat sig att upphandlingskungörelsens krav på sekretess omöjliggör en aktiv insats från företagarföreningarnas sida. Den offentliga upphandlaren får enligt upphandlingskungörelsen inte meddela företagarföreningen vilka företag som har erhållit offertförfrågan. Därigenom har företagarföreningen inga möjligheter att kunna aktivt bistå med service i form av hjälp med upprättande av offerthandlingar eller liknande. Således omintetgörs en del av propositionens och riksdagsbeslutets ursprungliga syfte. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att ändra bestämmelserna på denna punkt så att det är möjligt för den upphandlande myndigheten att jämsides med offertförfrågan till små företag skicka en kopia på denna till länets företagarförening eller lämna meddelande på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att upphandlingskungörelsen ändras så att upphandlande myndigheter åläggs underrätta företagarföreningarna om gjorda offertförfrågningar till företagen. . () i
mot · FZ02529 · 1976-01-22 00:00:00 — av herrar och i Agnäs om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och I debatten om våra skatter har det vid upprepade tillfällen anförts att en skatt måste vara generellt konstruerad för undvikande av vissa svårigheter och merkostnader vid dess upptagande och erläggande. Undantag för vissa korporationer eller enskilda har avvisats även när det i motioner framförts krav i om befrielse för sådana som drabbats orättvist av avgifter eller skatter. Arbetsgivaravgiften är en sådan skatt som kommit att framstå som särskilt betungande och orättvis därför att den infördes för att kompensera en skatteavlastning för det svenska näringslivet i samband med övergången från allmän varuskatt till mervärdeskatt. Den uttalade avsikten var inte då att införa en allmän löneskatt. Arbetsgivaravgiften uppfattas som en extra pålaga som rätteligen inte skulle drabba de ideella organisationerna och upplevs stå i strid med den positiva inställning till dessa som ofta deklareras från statsmakternas sida. Det är helt klart att arbetsgivaravgiftens verkningar för religiösa och humanitära organisationer, vilka till stor del finansierar sin verksamhet med insamlade medel, liksom för övriga ideella organisationer är negativa. I tidigare års motioner har vi anfört skäl för att undantag skall införas. och har därvid uttalat förståelse för de av olika motionärer framförda synpunkterna att avgiften - i synnerhet sedan den fyrdubblats i jämförelse med när den infördes - utgör en tung belastning för organisationerna. Utskottets majoritet har emellertid ansett att kompensation skall ernås med direkta bidrag. Det är i och för sig värdefullt att generella anslag tillkommit och inte obetydligt höjs . Det måste emellertid ses som ett allmänt stöd betingat av den, inte minst för samhället, värdefulla verksamhet som de berörda organisationerna bedriver i synnerhet bland ungdom. Stödet måste också ses som en väg att jämställa de religiösa och ideella organisationerna med och dess beskattningsrätt. Enligt vår mening bör alltså oberoende utgående generellt stöd till de religiösa och ideella organisationerna - t. ex. frikyrkor och hjälporgan som Röda korset, och Rädda barnen - ej belastas med arbetsgivaravgift. Höjningen av löneskatten har lett till viss inskränkning av dessa organisationers verksamhet, vilket är ytterst beklagligt. Alla de medel som in samlas till här berörda organisationer bör i största möjliga utsträckning användas för direkt humanitär hjälp. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag under innevarande år om borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer. () ()
mot · FZ02530 · 1976-01-22 00:00:00 — av herrar och i Agnäs om avdrag vid inkomsttaxering för gåvor till religiösa m. fl. har haft att ta ställning till motionskrav om rätt till avdrag vid inkomstbeskattning för gåvor till olika ändamål av religiös och humanitär art. Kraven har avvisats som utskott och kammare uttalat sin uppskattning av den verksamhet som gåvorna avsett att stödja. Det är alltså en utbredd uppfattning att den verksamhet som bedrivs av religiösa, humanitära, kulturella eller liknande organisationer är allmännyttig. Det råder inget tvivel om att dessa organisationers verksamhet har utomordentligt stor betydelse för samhället och utgör ett värdefullt komplement till statsmakternas insatser. Som exempel vill vi påpeka ungdomsverksamhet av skilda slag och framför allt aktiviteter som ingår i kampen mot brottslighet samt alkohol- och narkotikamissbruk. För samhället måste det även ur strikt ekonomisk synvinkel vara en stor fördel att de berörda organisationerna medverkar till en minskning av brottsligt beteende och olika slag av missbruk som eljest förorsakar betydande förluster och kostnader för samhället i form av vårdkostnader etc. För den enskilde medborgaren ter det sig ofta angeläget att så långt möjligt stödja verksamhet som vederbörande anser leder till god nytta utan onödiga administrationskostnader. Givmildheten i vårt samhälle är relativt stor. I synnerhet är generositeten gentemot missionsverksamheten imponerande. Men vår beskattning utgör dock för den enskilde en betydande hämsko för att kunna skänka så mycket som man skulle önska. Det är mot den bakgrunden som förslag framlagts om att medge avdragsrätt för berörda gåvor. En sådan avdragsrätt finns i en lång rad andra länder, och några nackdelar med systemet har enligt vad vi känner till ej rapporterats. Enligt vår mening skulle en avdragsrätt av detta slag vara värdefull. De fria samfunden har för sin del vid upprepade tillfällen anfört som sin mening att de ser en sådan rätt naturlig och önskvärd och att den skulle innebära en stimulans till utökade frivilliga gåvor och därmed utgöra ett önskvärt komplement till statliga och kommunala bidrag. Läget är bekymmersamt för de organisationer det gäller på grund av allmän kostnadsökning och stundom betungande sociala kostnader. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att en utredning görs rörande införande av avdrag vid taxering till inkomstskatt för gåvor som den skattskyldige skant till religiösa, humanitära, kulturella, vetenskapliga eller eljest uppenbart allmännyttiga ändamål. () ()
mot · FZ02531 · 1976-01-22 00:00:00 — av i ni. om proportionellt val av ledamöter och suppleanter i taxeringsnämnd Vid fastställdes riktlinjer för en ändrad skatteadministration och taxering i första instans (prop. 1975:87, SkU31, rskr 229). beslut innebär bl. a. att alla deklarationer skall granskas och föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet. Den nya organisationen skall i huvudsak genomföras till taxering. fram till övergången bedrivs inom och statskontoret ett fortsatt utrednings- och utvecklingsarbete. Utbyggnaden av granskningsorganisationen har dock redan inletts genom rekrytering av granskningsassistenter vid länsstyrelser och lokala skattemyndigheter. 1 fråga om taxeringsnämnds framtida organisation innebär riksdagsbeslut bl. a. att kronoombud inte längre skall utses, att antalet förtroendevalda ledamöter ökas till högst åtta och att föredraganden skall vara den tjänsteman som granskat deklarationen (denne skall dock ej få beslutsrätt). I övrigt kan nämnas att mandatperioden för de kommunvalda ledamöterna förlängs till . Reformen kräver således ändringar i taxeringslagens bestämmelser om val av ledamöter i taxeringsnämnd. Förslag till författningsändringar förutsätts föreläggas vid senare tillfälle. I 13 § 1 mom. tredje stycket anges hur val skall verkställas: "Vid val av ledamöter och suppleanter i lokal taxeringsnämnd skall tillses, att kännedom om olika grupper av skattskyldiga inom distriktet och om distriktets olika delar om möjligt kommer att finnas inom nämnden." kan således ej förrättas proportionellt som inom de flesta andra kommunala organ. Genom att denna valmetod ej får användas har representationen i flertalet taxeringsnämnder i kommunerna blivit felaktig. I vissa kommuner är det ej ovanligt att en taxeringsnämnd med sju ledamöter har en arbetare och fem-sex lantbrukare samt ibland en . Sådana exempel finns många. Taxeringsnämndernas arbete är alltför viktigt för att nämnden skall få ha en så oriktig sammansättning. Då den nu gjorda reformen kräver en ändring av taxeringslagens bestämmelser om val, så bör även beaktas att valen skall kunna ske proportionellt. Åberopande vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att vid en ändring av taxeringslagens bestämmelser oni val av ledamöter till taxeringsnämnd, valen skall kunna ske genom proportionella val. HANS () i P.O. () i
mot · FZ02532 · 1976-01-22 00:00:00 — av herr karlfhagen m. fl. om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften för fria trossamfund m. fl. Den allmänna arbetsgivaravgiften infördes genom beslut av riksdag. Syftet med avgiften var att kompensera staten för det skattebortfall som övergången från allmän varuskatt lill mervärdeskatt skulle medföra i fråga om näringslivets investeringar. Arbetsgivaravgiften blir särskilt kännbar för personal intensiva företag. De fria trossamfunden har på grund av verksamhetens karaktär och omfattning ett förhållandevis stort antal anställda. Möjligheterna att möta stegrade omkostnader med personalinskränkningar är i regel ytterst små. När företag som producerar varor och tjänster får vidkännas kostnadshöjningar kan de i allmänhet kompensera sig genom att höja sina priser. Sådana möjligheter står inte de fria samfunden till buds, om man bortser ifrån den relativt begränsade del av verksamheten som bedrivs i konkurrens med annan näringsutövning. Den allmänna arbetsgivaravgiften utgjorde närden infördes endast 1 ".> men har sedan successivt höjts. Denna utveckling bidrar till att försätta samfunden i en allt svårare ekonomisk situation. Lönestegringar och kostnadsstegringar i övrigt innebär naturligtvis ytterligare påfrestningar på samfundens ekonomi. De fria trossamfunden bedriver en ideell verksamhet som huvudsakligen finansieras genom frivilligt insamlade medel. Det råder säkerligen enighet om att de religiösa samfundens arbete är till gagn för samhället i stort. Detta gäller inte minst den omfattande verksamheten bland barn och ungdom. Denna positiva syn på samfundens arbete, som ofta kommer till uttryck i olika sammanhang, återspeglas inte i gällande skatte- och avgiftssystem. Vissa organisationer för humanitär verksamhet såsom Röda korset. Rädda barnen och är i det här aktuella avseendet jämförbara med de fria trossamfunden. Med hänsyn till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften för de fria trossamfunden och organisationer för humanitär verksamhet. () ()
mot · FZ02534 · 1976-01-20 00:00:00 — 1975/76 534-540 1975/76: 534 om rätt till restitution av bensinskatt för snöskoter som används i skogsbruk Skotern har kommit till flitig användning för såväl fritidsändamål som inom vissa näringar, främst i . Inom rennäringen är den nu allmän. För transport till avlägsna fiskesjöar genom väglös terräng är skotern mycket användbar. För vissa transportuppgifter inom jord- och skogsbruket främst i inland och fjällbygder har skotern alltmer kommit till användning och visat sig mycket effektiv. Den blir allt vanligare som transportfordon i skogen med släpkälke efter modell från gamla tiders hästdragna timmerdoningar. Transportförmågan med nuvarande skoter och stödutrustning ligger i storleksordningen en kubikmeter. Skotern är en smidig och anpassbar dragare i stora snödjup, över ofrusna myrmarker, i ungskogar och gallringar, att ta till vara enstaka vindfällen etc. De stora tunga transportmaskinerna är i många sådana sammanhang mindre lämpliga. Särskilt i ungskogar och i gallringar gör de skada, därigenom att de kräver ett betydande utrymme och har stort marktryck med negativa effekter på främst granens rotsystem. Enligt praktiska erfarenheter förbrukar en skoter vid skogstransport per dag ca bensin. Bensinförbrukningen står givetvis i proportion till transportvägens längd. Åtskillig tid åtgår för på- och avlastning. Vanligen är skotertransporterna av virke relativt korta, s. k. lunning fram till basväg där virket hämtas av bil. Bensinskatterestitution erhålles på skördetröskor och traktorer som drivs med bensin och används i jord- eller skogsbruk. Detsamma gäller för motorsågar. Däremot har bensinskatterestitution för skoter använd i skogsbruk inte medgivits av skattemyndigheterna därför att detta fordon inte finns omnämnt i författningarna på området. Jag ser det helt naturligt att så sker. Några praktiska och tekniska svårigheter synes mig inte finnas. Blanketten för ansökan om restitution av drivmedelsskatt för motorsågar bör kunna användas efter ev. små kompletteringar. Med stöd av vad som anförts hemställes att beslutar att restitution av skatt på bensin må medgivas för skoter använd i skogsbruk. 1 1975/76.
mot · FZ02536 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:536 om avslag på regeringens förslag om flyttning av en avdelning från kammarrätten i I samband med förvaltningsrättsreformen inrättades fr. o. m. en ny kammarrätt förlagd till . Denna har sju ordinarie avdelningar och en extra avdelning. I årets budgetproposition föreslås en utbyggnad av kammarrättsorganisationen. Enligt förslaget skall fr. o. m. en ny kammarrätt inrättas med placering i . Den nya kammarrätten avses ta över en av de ordinarie avdelningarna från kammarrätten i . Det skulle innebära att antalet avdelningar minskas till sex ordinarie och att den extra avdelningen byggs ut. Erfarenhetsmässigt tar det att få en helt ny myndighet i full funktion. Göteborgskammarrätten fungerar nu väl. Den når produktionsmässigt goda resultat, och personalrekryteringen på olika nivåer är tillfredsställande. Om en minskning över huvud taget skall ske i , borde den i vart fall inte gå ut över någon av de ordinarie avdelningarna. Detta skulle nämligen innebära en tvångsförflyttning av ordinarie personal, som gör en effektiv arbetsinsats. Det är väl känt att arbetsmarknadssituationen i kännetecknas av en strukturell obalans med förhållandevis små sysselsättningstillfällen inom lättare industri och förvaltning. Framtidsutsikterna på arbetsmarknaden i har dessutom försämrats genom händelserna vid skeppsvarven och NK-Turitz. I en situation med förestående företagsnedläggningar eller inskränkningar av verksamhet bör inte staten försvåra arbetsmarknadsläget genom att flytta bort verksamheten från . Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar avslå regeringens förslag om flyttning av en avdelning från kammarrätten i till kammarrätten i . /ENKEL (fp) ()