mot · FZ021763 · 1976-01-25 00:00:00 — om patentverkets service till innovatörer Inom rimliga kostnadsgränser bör allt göras för att skapa arbetstillfällen inom landet. Med rådande exportkonkurrens har de svenska mindre företagen svårt att hävda sig på världsmarknaden, bl. a. på grund av otillräckliga kontakter med de olika marknadsområdena, förhållandevis höga inhemska tillverkningskostnader m. m. En konkurrensform som ännnu återstår är att framställa nya, unika produkter, vara först på världsmarknaden med dem och sälja så länge som det går. Fördetta ändamål krävs förståelse för nya tillverkningsvärda uppfinningsidéer av sådan kvalitet att de förtjänar benämningen innovationer. De flesta av våra värdefullare och världskända uppfinningar är väsentligen resultatet av enskilda människors innovationsverksamhet. Vid en återblick på landets industriella period skall man lätt finna att grunden till de bärande uppfinningarna inte ofta är resultatet av storindustrins uvecklingsverksamhet. Många av de största industriella uppfinningarna har någon kreativ småföretagare eller skicklig enskild uppfinnare till upphovsman. Produktutvecklingen har ofta skett under enkla förhållanden. Då den färdiga produkten har funnit god marknad har produktionsverksamheten vuxit - t. o. m. ända till storindustriformat. Inte lätt att vara uppfinnare Ett stort antal skickliga uppfinnare lever under besvärliga ekonomiska förhållanden. Det gäller dem som är egna företagare , k. fria uppfinnare. Under arbetet med att undersöka marknadsbehov, studera nya tekniska inriktningar, pröva olika uppfinningsidéer, göra praktiska experiment osv. har uppfinnaren vanligen ingen betydande inkomst. Det kostar naturligtvis att leva och bo samt att i alla avseenden fungera som teknisk pionjär till industrins olika behovsområden. Uppfinningarna - och kanske de olika deluppfinningarna - måste snart patenteras för att det nödvändiga skyddet skall erhållas. Grundkostnaden för ett svenskt patent är f. n. men skall höjas till . Även de automatiskt följande årskostnaderna kommer att höjas. Redan vid antalet 10 patent, varav kanske endast några kommer till tillverkning, blir kostnaden åtskilliga tusental kronor. Detta gäller endast svenska patent. Efter vårt lands anslutning till den europeiska patentorganisationen kan ett Europapatent förväntas kosta ca sju gånger kostnaden för ett nationellt patent. endast i ett litet antal fall att ge god ekonomisk återbäring till uppfinnaren. Om en produkt blir efterfrågad på marknaden är det huvudsakligen i tillverkningsledet och, framför allt, i försäljningsleden som förtjänsterna hamnar. Men följande är viktigt. Med sina uppfinningsidéer utgör uppfinnarens verksamhet och ekonomiska uppoffringar grunden till de arbetstillfällen och inkomster som hans uppfinning leder till. I tidigare motioner samt i några andra motioner under innevarande år har motionären envist försökt att föra innovatörernas talan, ty seriösa och skickliga innovatörer utför verkligen ett samhällsgagnande arbete, som bör stimuleras. har man börjat förstå och uppskatta värdet av sådant arbete mer . STU understöder ett antal uppfinnare, även om den ekonomiska andelen till enskilda uppfinnare är en bråkdel av vad som utbetalas till större verksamhet som kommer storindustrin till godo. En betydande höjning av den andel som betecknas uppfinnarstöd kan vara en värdefull investering. Något kan göras på patentområdet Uppfinnarens ekonomiska grundsatsning ligger ofta på patentkostnaden. Det är försäkringspremien för det skydd han själv måste bekosta för att inte någon annan skall kunna utnyttja hans idé eller konstruktion. Det är alltså uppfinnaren själv, inte samhället, som skall betala för att det skall bli arbetstillfällen för andra människor. Saken kan kanske inte lämpligen lösas på något annat sätt. Men det är väl ändå något paradoxalt i situationen att den konstnär, en teknikens konstnär, som komponerar med tekniska element och skapar arbetstillfällen inte har samma kostnadsfria lagskydd som t. ex. schlagerförfattaren som komponerar med ord och toner. förhåller det sig emellertid så att patent- och registreringsverkets långtidsplanering visar ett överskott på 35 milj. kr. Att ekonomiskt solida företag betalar en viss överavgift på patent- och registreringsärenden är väl intet att orda om. Men det måste ju vara alldeles fel att uppfinnare i svaga ekonomiska situationer skall behöva göra detta. Vinstpengarna inlevereras nu till statsförvaltningen som inkomst. I stället borde patentavgifterna anpassas nedåt - men något undantag för vissa uppfinnare kan ju inte göras. Däremot borde eventuellt överskott få fonderas vid patentverket för att utnyttjas till serviceändamål för planerad informationsverksamhet. Även bortsett härifrån bör mot ovannämnda ekonomiska bakgrund patentverkets verksamhet kunna erhålla medel som kommer uppfinnarna till godo. Inom patentverket finns redan en uppdragsverksamhet, som mot kostnadstäckande avgifter bereder särskild service, vid sidan av behandling av patentansökningar, åt företag och uppfinnare. Dessa kan genom denna er hålla en mycket god hjälp vid bedömning av uppfinnigar från nyhetssynpunkt m. m. Detta medför bl. a. att innovationsverksamheten tillförs nya uppslag och att dyrbar satsning på sådant som kanske redan finns undvikes. Verksamheten bör emellertid genom självtäckande avgifter vidgas utöver vad patentverket kan åstadkomma. Att erbjuda en snabbverkande och lättillgänglig patentinformation till mycket låg kostnad för småföretagare, tekniska skolor och enskilda uppfinnare och tekniker skulle vara en värdefull källa att tillgå för dessa. Det finns all anledning att förespråka ett snabbt fullföljande av dessa planer. Information bör ges dels centralt i patentverkets egna lokaler och med egen personal, dels regionalt i varje län, i samverkan med företagarföreningar, skolor m. fl. I samband med förväntad minskning av behövligt antal patentingenjörer - från 180 till 120-130 enligt SOU 1974:63 - kan lämpligen ett betydande antal specialister ställas till förfogande för informationsverksamhet. Nyhetsgranskning av uppfinningar utan samband med patentansökan har ökat i antal . Det är säkerligen att förvänta en ytterligare ökning , varför det är angeläget att förstärka denna serviceform, där snabbhet och hög kvalitet är erforderlig. har ett omfattande forskararkiv och en tekniskt betydande biblioteksservice. I den omfattning som dessa står till allmänhetens förfogande bör kostnaderna härför betalas med allmänna medel - i likhet med vad som gäller för andra allmänna bibliotek - och inte belasta de patentsökandes kostnader. För att med alla medel stimulera innovationsintresset hos de tekniskt kreativa individerna i samhället, bör det alltså eftersträvas att hålla patentkostnaderna så låga som möjligt och servicen så lättillgänglig och snabb som utvecklingen kräver. Patentförhandlingarna och kostnaden i samband med patentansökan är ju för många den första besvärliga tröskeln att passera. Uppfinnarna är ofta mycket litet informerade i patentfrågor, och om tröskeln är för hög stannar kanske många goda tillverkningsvärda idéer kvar i uppfinnarens kammare. För många uppfinnare är problemet ofta att överleva. Det är inte ovanligt att skulderna uppgår till avsevärda belopp, innan uppfinningen finns ute på marknaden och börjar ge någon återbäring. har uppfinnaren inga inkomster. Låneräntor m. m. är visserligen avdragsgilla vid deklaration - men då man inte har några inkomster finns det inte heller något belopp att göra avdragen på. Personer i bättre ekonomiska omständigheter kan däremot utnyttja låneräntorna till skattesänkande avdrag i vanlig ordning. Mycket talar alltså för att uppfinnarnas situation bör förbättras avsevärt. Denna motion anvisar några åtgärder i anknytning till patentfrågorna som väntar på snaraste möjliga verkställighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om lämpliga åtgärder för att skapa bättre möjligheter för uppfinnare att utnyttja patentverkets olika serviceorgan till lägsta möjliga kostnad.