mot · FZ022443 · 1976-04-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:168 om vissa frågor rörande den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation Moderata samlingspartiets starka vaktslående om den kommunala självstyrelsen och den representativa demokratin avser såväl den landstingskommunal nivån som den primärkommunala. Enligt vår uppfattning skall kommuner och landsting ha så stor frihet som möjligt att genom självständiga politiska beslut förverkligade ambitioner som invånarna ger uttryck för i val. Vi accepterar inte en statlig styrning som reducerar landstingens och kommunernas reella kompetens. Först när samhällsarbetet bedrivs i decentraliserade former har medborgarna möjlighet att utkräva ansvar från beslutsfattarnas sida. Det är detta som ger demokratin mening och innehåll. Som vi framfört i tidigare sammanhang bör ansvarsfördelningen mellan länsstyrelserna å ena sidan och landstingen å den andra ändras så att den direkta samhällsplaneringen överföres till landstingen. Detta ser vi som en verksam metod att förankra utvecklingen i respektive län enligt invånarnas önskemål. Enligt vår uppfattning bör i respektive län utse ledamöter. Regeringens handläggning av dessa frågor har varit mycket anmärkningsvärd och lett till en sammansättning av de enskilda länsstyrelserna, som inte överensstämmer med länets politiska struktur. I propositionen 1975/76:168 framläggs inga som helst förslag till egentlig förändring i dessa avseenden. Vi noterar att förslagen i Länsberedningens betänkande fullföljes i mycket begränsad utsträckning. 1 huvudfrågan biträder dock departementschefen förslag och fastslår att huvudmannaskapet för den samordnande regionala samhällsplaneringen liksom bör vara statligt och ankomma på länsstyrelserna. De som handhar en så väsentlig fråga som den framtida samhällsplaneringen måste vara underkastade en direkt kontroll från väljarnas sida och därutöver ge väljarna möjlighet att i val utkräva ansvar för fattade beslut. På så sätt åstadkommes en aktivare demokrati. Vi förordar därför att beslutsuppgifter som berör den översiktliga samhällsplaneringen skall överföras från länsstyrelserna till landstingen. Vi hälsar med tillfredsställelse att departementschefen inte biträder Länsberedningens förslag om s. k. samverkansområden. Ett införande av dessa skulle medföra att de statliga insatserna sannolikt koncentrerades till ett fåtal residensstäder och även skulle innebära risker för ytterligare styrning. Vi är klart medvetna om att många planeringsfrågor måste lösas genom samverkan länen emellan. Vi anser det dock värdefullt att denna samverkan kan ske från olika gränsdragningar, vilket gör att man på varje samhällsområde har samverkan mellan de län som har naturlig anknytning därtill. Det kan variera mellan exempelvis sjukvård å ena sidan och utbildningsväsendet å den andra. Systemet att utse länsstyrelsernas förtroendemannastyrelser har utformats så, att landstingen och regeringen nominerat fem vardera. Från vårt håll har kritik riktats mot regeringens åtgärd att, vid nomineringen av de fem av regeringen utsedda, regelmässigt tillse att socialdemokratisk majoritet skapats i länsstyrelserna, även i län med betydande borgerlig övervikt i valmanskåren. Länsberedningen föreslog ett invecklat och från principiella utgångspunkter oacceptabelt valsystem, i vilket bl. a. länsavdelningar skulle upphöjas till elektorsförsamling. Departementschefen underkänner Länsberedningens majoritetsförslag. Vi finner det riktigt. Det av honom presenterade förslaget för att utse länsstyrelse är dock icke invändningsfritt. Enligt förslaget skall erhålla 14 ledamöter (fyra mer än , och två fler än vad Länsberedningen föreslog). Vi ifrågasätter om det med tanke på förtroendemannastyrelsens arbetsuppgifter är lämpligt att alltför mycket utöka antalet ledamöter och föreslår att ledamotsantalet bestäms till 12. Departementschefens förslag till valsystem innebär att 10 av de 14 ledamöterna skall utses med utgångspunkt från den politiska strukturen i länet vid senaste riksdagsval och att partierna därvid skall erhålla styrelseposter i proportion till sin andel i väljarkåren. De övriga fyra skall utses av regeringen. Det kan enligt vår mening inte vara riktigt att på partiorganisationerna lägga uppgiften att nominera ledamöter. Det gäller oavsett vilken instans som anses få denna uppgift. Propositionen behandlar inte denna fråga men vi antar att det är partiernas länsorganisationer på vilken uppgiften enligt förslaget skall läggas. Enligt vår mening skall hela förtroendemannastyrelse utses direkt av landstingen efter proporitionella regler, så att styrelsens sammansättning överensstämmer med väljarstrukturen i länet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att med avslag på propositionen 1975/76:168 i vad avser den regionala samhällsplaneringen beslutar 1. att uppgifter som avser den översiktliga regionala samhällsplaneringen skall överföras från till , 2. att förtroendemannastyrelse utses genom proportionella val av och att antalet ledamöter och suppleanter fastställes till tolv. () NILSCARLSHAMRE(m) () () () G. () () PER ()