ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ022241 · 1976-03-15 00:00:00 — 1975/76: 2241 av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. Nuvarande regler för föräldrapenning vid adoption innebär att för adoptivbarn som är yngre än när de kommer till sin nya familj utgår föräldrapenning fram till dess barnet är . Maximalt utgår föräldrapenning . För barn som vid ankomsten är äldre än utgår föräldrapenning . 1 proposition 133 föreslås att rätten till föräldrapenning i samband med adoption förlängs för familjer där båda föräldrarna är förvärvsarbetande och barnet är mellan och . För barn mellan sex och samt för familjer med en hemmaförälder föreslås föräldrapenningen utgå . Detta förslag överensstämmer i stort med det förslag som framlagts av familjestödsutredningen. Vid remissbehandlingen av denna utredning har från flera remissinstanser framhållits att även den av utredningen föreslagna förlängningen av ersättningstiden måste anses otillräcklig. Man har i stället förordat att ersättningstiden i samband med adoption bör vara lika lång som i samband med ett eget barns födelse. Utgångspunkt för beräkning av ersättningstiden föreslås då vara den dag barnet tas emot i den nya familjen. Som motiv för en sådan förlängning har bl. a. framhållits att de utländska barn som kommer till svenska adoptivföräldrar ofta har haft en svår och otrygg tid före ankomsten till och att det är nödvändigt med av föräldraledighet för att det skall finnas en möjlighet att bygga upp en känslomässig trygghet i den nya familjen. Undersökningar som gjorts om hur adoptivföräldrar upplever barnets ankomst och de problem som sammanhänger med omställningen, för såväl barn som föräldrar, visar på ett klart uttalat behov av en längre tids föräldraledighet. Mot denna bakgrund anser vi det otillfredsställande att, såsom man gjort i propositionen, endast ta hänsyn till den lid som normalt kan anses tillräcklig för att klara barnens rent fysiska omställning, genom läkarvård m. m. Om adoptivbarnen skall kunna få den goda start, grundad på en tidigt etablerad känslomässig kontakt med föräldrarna, som vi menar att alla barn skall ha rätt till, är det nödvändigt att föräldrapenning i samband med adoption utgår för lika som för enga barn, , och att man då räknar för barnets ankomst till adoptivföräldrarna. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid sin behandling av prop. 133 beslutar att föräld rapenning i samband med adoption av barn skall utgå lika som vid eget barns födelse och att dagen för barnets ankomst till adoptivföräldrarna skall vara utgångspunkt för beräkning av ersättningstiden. MAJ () ()
mot · FZ022242 · 1976-03-12 00:00:00 — 1975/76: 2242 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. Proposition 1975/76:133 om en utbyggnad av föräldraförsäkringen innehåller inte något förslag om förlängning av ersättningstiden från . Av socialhuvudtiteln och den nu föreliggande propositionen framgår att en särskild arbetsgrupp vidareutreder denna fråga samt frågan om sex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar. Ett av de anförda skälen till den ytterligare penetreringen är att de praktiska problemen på arbetsmarknaden först måste lösas. Att sådana kan uppstå då det gäller partiellt införande av sex timmars arbetsdag, liksom att småbarnsföräldrarnas arbetslivssituation i det fallet kan bli känslig, är vi fullt medvetna om. I det fallet är en särskild utredning befogad, och vi förutsätter att den sker så snabbt som möjligt. Då det däremot gäller förlängningen av ersättningstiden inom föräldraförsäkringen från , kan vi inte dela synpunkten att problemen med det praktiska genomförandet skulle vara så stora. bör i varje fall få tillfälle att fatta beslut om en förlängning av ersättningstiden. Under hänvisning till vad ovan och i motion 1975/76:1979 av m. fl. i avsnittet Familjepolitik anförts hemställes att vid behandlingen av proposition 1975/76:133 beslutar att hos regeringen begära förslag om förlängd ersättningstid inom föräldraförsäkringen vid barns födelse till höstsessionen vid 1976/. () () () () () () () . NISSER (m) HANS NYHAGE (m)
mot · FZ022243 · 1976-03-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 2243 med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. I rubricerad proposition föreslås bl. a. att till föräldrar kan för adoptivbarn utgå föräldrapenning som för eget barn, dock högst till den tid barnet är . Föräldrapenningen räknas från den dag barnet kommit i den försäkrades vård. Är barnet mer än utgår föräldrapenning , därest en av föräldrarna är hemarbetande. Är båda föräldrarna förvärvsarbetande skall föräldrapenning utgå om barnet är och om barnet har fyllt sex men inte . Bland anlitade remissinstanser råder fullständig enighet om att den ersättningsberättigade tiden för föräldrapenning bör utökas. Hälften av dessa, bland dem sådana tunga institutioner som och , anser att adoptivbarn bör anses ha samma behov av kontinuerlig kontakt med föräldrarna som ett nyfött barn och att ersättning därför bör utgå som gäller för eget barn. Ersättningstiden bör räknas för mottagandet av barnet. Från föräldrarnas synpunkt är det i och för sig en extra påfrestning att de för att få barn nödgas anlita adoptionsvägen. Självfallet skulle de i regel önskat att få egna barn. Till detta kommer att kostnaderna för adoption är betydande. Att sedan när barnet kommer föräldrarna sättes i särsklass i fråga om föräldrapenning har de svårt att förstå. För dem framstår behovet av kontaktskapande osv. lika viktigt som när ett barn föds. Ur barnets synvinkel kan konstateras att svårigheterna att överföra ett barn från en miljö till en annan, framför allt om det gäller ett land med annat språk och andra levnadsvanor, icke torde minska med ökande ålder. Sannolikt är det lättare att anpassa ett barn som ännu ej lärt sig tala än barn som lärt sig språk och vissa sedvanor. Detta faktum motiverar att adoptivföräldrar bereds möjlighet att skapa kontakt och underlätta barnets anpassning till den nya miljön. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att föräldrapenning vid adoption av barn skall oavsett åldersläge utgå som gäller vid eget barns födelse och att tiden skall räknas från barnets ankomst till adoptivföräldrarna.
mot · FZ022245 · 1976-03-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 2245 med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. Ersättning utgår nu när fader stannar hemma för att ta hand om barn vid annat barns födelse i familjen. Propositionen föreslår att denna förmån skall fortsätta att utgå. I Röda korsets undervisningsmaterial för föräldrautbildning finns det en broschyr som riktar sig till blivande fäder. I den uppmanas fäder att spara som bör användas när mamman kommer hem från BB med det först- och nyfödda barnet. Röda korset anser att det kan vara lämpligt att fadern tar ledigt just därför att många kvinnor är fysiskt och psykiskt trötta efter i synnerhet den första förlossningen. I boken "Att vara förälder, del I, utgiven på LT:s förlag, diskuteras samma problematik. Författarna påpekar också, att om man skall diskutera vilken förälder som är mest lämplig att ta hand om barnet visar det sig oftast att fadern är lämpligast den efter förlossningen. Det finns därför många goda skäl som talar för att låta fadern lå en särskild ledighet med ersättning från i samband med barns födelse. Den ledigheten bör inte påverkas av om det redan finns barn i familjen och bör inte heller ha något att göra med rätten till ledighet för vård av sjukt barn. En särskild pappamånad bör således införas i samband med barns födelse. Den förmånen bör tillkomma alla förvärvsarbetande fäder. Med hänvisning till vad som ovan anfört hemställer jag att beslutar anta sådan lydelse av lagen om allmän försäkring att fader erhåller rätt till trettio dagars ledighet i samband med barns födelse. GOTAB 5IS48 Slockholm 1976
mot · FZ022246 · 1976-03-15 00:00:00 — 1975/76 2246-2252 med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. Föräldrapenningen är ett betydelsefullt inslag i familjepolitiken. Den ger ett värdefullt stöd i samband med havandeskap och under barnets forsta månader. Den utgår f. n. under sammanlagt . Jag anser att den tid under vilken föräldrapenning utgår bör förlängas. Målet bör vara en föräldraledighet om sammanlagt . Det målet måste av kostnadsskäl nås stegvis. Jag anser att ersättningstiden nu bör förlängas . En sådan förlängning har också föreslagits av familjestödsutredningen. Regeringen avser att återkomma till frågan, när resultatet föreligger av de undersökningar som genomförs av den arbetsgrupp som skall klarlägga de praktiska problemen på arbetsmarknaden vid en ev. förkortning av arbetsdagen för småbarnsföräldrar. En förlängning av ersättningstiden kan emellertid enligt min mening genomföras, innan resultatet av dessa undersökningar föreligger. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar sådan lydelse i 4 kap. 2 § lagen om ändring i lagen om allmän försäkring att föräldrapenning i samband med barns födelse utgår under sammanlagt för föräldrarna. 1 1975/76.
mot · FZ022247 · 1976-03-15 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. Som bakgrund till förslagen om utbyggnad av föräldraförsäkringen finns förslag från familjestödsutredningen . Denna utredning hade även föreslagit en utökning av den tid under vilken föräldrapenning utgår vid barns födelse, enligt föräldraförsäkringen, från 7 . En sådan längd föreslogs ursprungligen av familjepolitiska kommittén . I proposition 1975/76:133 anges som orsak till att ersättningstiden ej nu föreslås förlängd, att en sådan reform bör avvakta ställningstagande av en arbetsgrupp med arbetsmarknadens parter, som skall se över förhållandena på arbetsmarknaden i samband med småbarnsföräldrarnas situation i arbetslivet. tycks dock icke en utökning av ersättningstiden från 7 vid ett barns födelse medföra svåra problem på arbetsmarknaden, utan dessa problem orsakas mest av förslaget om avkortad arbetstid för föräldrar med småbarn. Dessa två reformer, en generell utökning av den tid under vilken föräldrapenning utgår i samband med barns födelse och en avkortad arbetstid för småbarnsföräldrar med stöd från föräldraförsäkringen, hänger dock icke naturligt ihop, och remissutfallet har därför också blivit olika. En del remissinstanser är avvisande eller kritiska till förslaget om den avkortade arbetstiden, medan alla remissinstanser, som uttalat sig om förlängning av ersättningstiden , är positiva och tillstyrker en sådan reform. De praktiska möjligheterna för fäderna att deltaga på heltid i vården av sina barn under deras första levnadsår kommer att öka betydligt om man förlänger tiden för ersättning med föräldrapenning utöver nuvarande 7 månader. Önskvärdheten av att det blir utrymme för en icke alltför kort amningstid för modern ingår också i önskemålet om en utsträckning av ersättningstiden från 7 . Detta är således en mycket angelägen reform i samband med utbyggnad av föräldraförsäkringen, och den bör icke fördröjas alltför länge därför att en annan, till sin utformning annorlunda reform, har en mera komplicerad utformning och kräver speciella undersökningar och enligt vår mening helst en längre tids försöksverksamhet. En förbättring av föräldraförsäkringen genom en utökning av ersättningstiden vid ett barns födelse från 7 bör därför prioriteras vid förbättringar i det samlade stödet till barnfamiljerna. Emellertid är det en dyrbar reform, har nämnts, men propositionen har icke redogjort för några kostnadsberäkningar, och en stor del av kostnaderna torde falla på föräldraförsäkringen och de sociala avgifter som täcker denna. Därför bör regeringen närmare överväga hur reformen bör finansieras i samband med övervägandena om andra förbättringar av stödet till barnfamiljerna. Med stöd av vad vi ovan anfört får vi hemställa att uttalar att en förlängning från av den tid under vilken ersättning utgår från föräldraförsäkringen vid barns födelse bör prioriteras vid kommande förbättringar av stödet till barnfamiljerna. () () () () () ()
mot · FZ022248 · 1976-03-15 00:00:00 — Motion 1975/76:2248 av med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. I propositionen föreslås att den sorn vill utnyttja föräldrapenning i samband med barns födelse och för tillfällig vård av barn skall få rätt till tjänstledighet från sitt arbete. Däremot berörs inte frågan om möjlighet till ledighet eller anstånd vid värnpliktstjänstgöring. Frågan om möjlighet för fadern att närvara vid själva förlossningen och att utnyttja rätten till ledighet för vård av tidigare barn i familjen i samband med moderns BB-vistelse behandlades av . uttalade då i sitt av godkända betänkande (Föl) 1975/76:6): Som motionärerna påpekar kan möjligheten till tjänstledighet i vissa fall vara otillräcklig för att fadern med säkerhet skall kunna vara med vid förlossningen. Enligt utskottets mening bör det därför under fredsförhållanden vara huvudregel att anstånd beviljas den som har ett starkt önskemål att fl vara med vid eget barns födelse och som avses tjänstgöra på sådan plats att han annars har små möjligheter att hinna till förlossningen. Utskottet anser det alltså vara motiverat med en generös prövning i de fall då nämnda villkor är uppfyllda. (Motionen 1975:1185 av och i ) Detta uttalande innebär ett stort framsteg. Men det täcker inte frågan om rätt för fadern att i stället för modern utnyttja föräldraledigheten i ett senare skede av de som föräldrarna tillsammans kan få föräldrapenning. Det är angeläget att föräldrarna utnyttjar möjligheten att dela upp föräldraledigheten. Då bör inte militärtjänst få stå hindrande i vägen, om inte mycket starka skäl talar för detta. Därför bör anstånd eller tjänstledighet normalt beviljas i samtliga fall då förälder har rätt till föräldrapenning i samband med barnets födelse. Det bör gälla både då fadern önskar utnyttja sin del av de sju månaderna och då han vill vara ledig med modern i anslutning till förlossningen. Givetvis måste det ske en individuell prövning. Eftersom det i dessa fall blir fråga om en ganska lång tids ledighet, torde anstånd vara att föredra framför tjänstledighet. Därmed bortfaller risken för missbruk av rätten till ledighet, eftersom tjänstgöringen måste fullgöras . Om det i ett fåtal fall bedöms som mycket angeläget för försvaret att den planerade tjänstgöringen kan fullgöras vid det aktuella tillfället, bör anstånd eller tjänstledighet kunna vägras, men normalt bör man möjliggöra för fäderna att utnyttja föräldraledigheten i den omfattning som familjen önskar. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att anstånd eller tjänstledighet vid militärtjänst skall medges den som erhåller föräldrapenning enligt riktlinjerna i motionen.
mot · FZ022249 · 1976-03-12 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. I propositionen 1975/76:133 föreslås viss utvidgning av föräldrapenningen vid adoption. För de minsta, som vid ankomsten till adoptivföräldrarna är , föreslås bibehållande av samma regler som för biologiska barn. Reduktionen av föräldrapenningen med hänsyn till barnets ålder ändras inte av förslaget annat än att 20-dagarsgränsen höjs i den mån adoptivföräldrarna förvärvsarbetar. Dessutom sänks ersättningstiden från 90 om barnet vid adoptionen uppnått 6-årsåldern. Som nu upphör rätten till föräldrapenning också enligt det nya förslaget om barnet uppnått 1 O-årsåldern. Jag menar att det är oriktigt att göra åtskillnad mellan s. k. biologiska barn och adoptivbarn i vilket avseende det än må vara. Men i det här fallet skall enligt min mening den principiella utgångspunkten vara att föräldrapenningen skall utgå från den dag ett barn anländer och inte reduceras med hänsyn till bamets ålder. Då det gäller biologiska barn är förvisso motivet till föräldrapenningen delvis ett annat än då det gäller adoptivbarn men i det senare fallet måste behovet av att etablera en mycket god känslomässig kontakt med barnet och av att ge barnet trygghet i en ny miljö anses motivera en minst lika generös ersättningstid inom föräldraförsäkringen som för biologiska barn. Följaktligen anser jag att föräldrapenning vid adoption skall utgå från barnets ankomst och med ett lika stort belopp som om det hade varit fråga om barnets födelse. Reduktion av föräldrapenningen bör inte ske före barnets 10-årsålder. Först då barnet fyllt bör den avtrappningskesom motsvarar den avräkning som äger rum när ett adoptivbarn är . Därigenom undviks en alltför brysk marginaleffekt. Riksdagsbeslut bör nu fattas om den här föreslagna utvidgningen av försäkringsförmånen i fråga. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av vad som anförts hemställs att vid behandlingen av proposition 1975/76:133 beslutar att föräldrapenning vid adoption skall utgå från barnets ankomst till adoptivföräldrarna och på samma villkor som för biologiska barn.
mot · FZ022250 · 1976-03-15 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. I propositionen 1975/76:133 föreslås endast vissa justeringar vad beträffar rätten till föräldrapenning vid adoption. Som tidigare skall samma gälla som för de minsta barnen, som är yngre än . Skillnaden ligger i att ersättningstiden i övrigt utsträcks , om adoptivföräldrarna har rätt till sjukpenning överstigande . I annat fall skall enligt propositionen den nu gällande ersättningstiden, endast , tillämpas, varunder . per dag utbetalas som föräldrapenning. Den nyssnämnda 90-dagarsregeln halveras vidare till 45-dagarsregel, då adoptivbarn uppnått sex men ej ålder vid adoptionen. Den sistnämnda åldern utgör gränsen för rätt till föräldrapenning även vid adoption. Enligt min mening medger propositionens förslag inte tillräckligt lång ersättningstid. Den uppfattningen redovisas i flera motioner med anledning av propositionen. 1 avvaktan på en vårdnadsersättning upp till barnets treårsålder bör åtminstone föräldrapenningen för barn mellan nio månaders och ålder kunna tas ut helt eller delvis som halv föräldrapenning, varigenom ersättningstiden i motsvarande mån förlängs. Jag menar vidare att ersättningstiden inte någonsin behöver påverkas av om föräldrarnas sjukpenning ligger - eller borde ligga - över eller under garantinivån. Därigenom görs ett avsteg från de regler, som gäller för biologiska barn och för spädbarn som adopteras. Adoption innebär ofta stora utgifter för föräldrarna, oavsett barnens ålder. Att utgifterna förorsakas av andra omständigheter än då det gäller biologiska barn bör inte innebära så stor skillnad i ersättningen, som kan bli fallet. Inte heller innebär den ibland antydda meningen att presumtiva adoptivföräldrar bör ha råd" att adoptera barn något argument emot mitt resonemang, då samma krav lika väl kan uppställas på presumtiva föräldrar till biologiska barn. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att föräldrapenning vid adoption av barn mellan nio månaders och ålder skall kunna tas ut helt eller delvis som halv föräldrapenning för att i motsvarande mån medge förlängd ersättningstid, 2. att ersättningstidens längd, , vid adoption av barn som uppnått nio månaders respektive ålder. skall gälla även om adoptivförälders rättmätiga sjukpenning ej överstiger garantinivån.
mot · FZ022251 · 1976-03-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:137 om omdisponering av tillgångar I propositionen föreslås att skall upphöra som institution och att dess tillgångar skall överföras till en särskild fond under förvaltning av kammarkollegiet. Skälet härför anges vara att uppgifter i huvudsak kommit att sammanfalla med de uppgifter som vilar på samhället. Avsikten är dock att avkastningen av skall gå till ändamål som svarar mot de ursprungliga syftena. Den huvudsakliga skillnaden blir således att förvaltningen överförs från till kammarkollegiet. Detta är enligt min mening ett dåligt underbyggt förslag. har förvaltat sina medel så att kapitalet givit god avkastning. Möjligheter till samordning med övriga resurser för forskning och försöksverksamhet finns utan att byta huvudman. Det finns inget som talar för att de ursprungliga syftena främjas bättre genom förvaltning av kammarkollegiet än genom en fristående institution. Som framhållit i sitt yttrande över förslaget finns alltjämt stort utrymme för nya och varierande insatser inom barn- och ungdomsvården. Försöksverksamheter behövs i ökad omfattning för att finna och pröva nya vägar att möta och bemästra problem. Forsknings- och utvecklingsarbete behöver stödjas och stimuleras, fosterföräldrar behöver stöd och utbildning. Sådan verksamhet kan med fördel bedrivas av en fristående institution. Även om betraktas som en helt statlig institution är dess relativa frihet enligt min mening en tillgång. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar avslå de förslag som framläggs i propositionen 1975/76:137.
mot · FZ022254 · 1976-03-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:131 om statligt stöd till dagspressen Regeringen föreslår till skillnad från pressutredningen att en minsta upplaga på 10 000 skall krävas för att en riksspridd fådagarstidning skall betraktas som rikstidning och få del av ett större presstöd. Genom att sätta gränsen vid 10 000 exemplar utestängs en tidning som "Arbetaren från rikstidningsbidrag. Det får mycket allvarliga verkningar. Också efter presstödet på hade "Arbetaren 1975 ett underskott på . Kostnaderna beräknas 1976 öka med . Ökningen av pressstödet enligt regeringens förslag täcker ungefär årets kostnadsökning för "Arbetaren. Förlusten blir oförändrat stor. Det är särskilt betungande då det är en liten organisation som äger tidningen. Vi föreslår att kravet på minsta upplaga sätts till 5 000 exemplar. Arbetaren har en abonnerad upplaga på drygt 6 000 exemplar. Den lägre gräns vi föreslår skulle ge tidningen 225 000 mer i presstöd än med regeringens förslag. "Arbetaren har gjort en redaktionell satsning som är imponerande. Tidningen är en av de mest vitala och omistliga i den svenska debatten. Det skulle vara tragiskt om Arbetaren tvingades kraftigt dämpa sina ambitioner och skära ner på ett redan litet antal fast anställda journalister. Detta bör förhindra. att beslutar om en minimiupplaga på 5 000 exemplar för att en riksspridd fådagarstidning skall betraktas som rikstidning och få förhöjt produktionsbidrag. () () () ()
mot · FZ022257 · 1976-03-18 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:156 om höjning av visst avdrag vid arvs- och gåvobeskattning av förmånstagarförvärv, m. m. I rubricerade proposition föreslås att det skattefria beloppet för förmånstagarförvärv enligt vissa liv-, olycksfalls- och sjukförsäkringar höjs från . Anledningen till den föreslagna höjningen är att anmält att avtal träffats om höjning av de försäkringsbelopp som kan utgå enligt avtal om tjänstegrupplivförsäkring. Detta skall enligt avtalet vara sex basbelopp, varvid det för ett visst år tillämpliga basbeloppet skall vara det som gällde för november månad föregående år. Föredraganden anför att riktmärket bör vara att liksom högsta tillåtna grundbelopp enligt AFA-försäkringen bör vara fritt från skatt enligt AGL och föreslår därför att beloppet skall höjas till , vilket i konsekvens med vad ovan sagts endast kan gälla detta år. måste en ny ändring ske. För att undvika sådana täta ändringar och därmed förbundet arbete bör även i AGL införas begreppet sex basbelopp i stället för krontalet varjämte definitionen på gällande basbelopp bör tillkomma. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar 1. att i ändringsförslaget i propositionen orden utbytes mot sex basbelopp på båda de ställen där det förekommer, 2. att efter 12 $ stycket b) skall tillkomma texten: Det för ett visst år tillämpliga basbeloppet skall vara det som enligt lagen om allmän försäkring (1962:381) gällde för november månad föregående år.