mot · FZ021145 · 1976-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om en medborgarkommission för granskning av handlingar om Den diplomatiska ansträngningar att bringa klarhet i fallet har bl. a. lett till två vitböcker, utgivna och 1965. har emellertid inte slutgiltigt kunnat besvara frågan: Varför arresterades , vad har hänt honom i fångenskap? Den sovjetiska regeringens intresse för saken har varit lika svalt som motsägelsefullt. I ett memorandum meddelades att en person vid namn avlidit i Ljubljankafängelset . som regeringen i erkände att en person som måste vara den svenske diplomaten funnits i rysk fångenskap avslutade man för sin del officiellt affären. kontakter mellan regeringarna har så som det framställts endast inneburit att intagit en avvisande attityd. har nya omständigheter tillkommit. Sedan de svenska vitböckerna publicerats har en rad nya intressanta vittnesmål publicerats, i synnerhet av judar som fått tillåtelse att utvandra från och som suttit fängslade på bl. a. ö. Många forskare och journalister, svenska såväl som utländska, söker fortfarande sanningen om . En av dem som anmält intresse är den internationellt uppmärksammade . Lika beundransvärd som deras energi är, lika otacksam är deras uppgift. De försöker pussla samman skärvorna av information, men deras arbete leder bara till att nya frågor måste ställas. Deras arbete löper den beklagliga risken att förbli fåfängt så länge de inte har möjlighet att kontrollera, väga och bedöma sina rön mot bakgrund av den väldiga informationsmassa som samlats i akt om . Många forskare och journalister kan ledas på villospår genom att de inte har tillgång till sakmaterial, och nya uppgifter, vittnesmål och synpunkter kan missförstås, beaktas för litet eller rent av lägga hinder i vägen för sanningssökandet genom att inte kunna avstämmas mot personakten i . En uttömmande och historiskt korrekt redovisning av öde är inte bara ett allmänt samhällsintresse; det är ett omutligt moraliskt krav. Alltmer talar för att dossier är central för att inte säga avgörande för att dessa krav skall bli tillgodosedda. Förutsättningen är att hemligstämpeln hävs. akt om bör därför öppnas för insyn från journalistiken och den historiska forskningen. Enligt gällande lagstiftning rörande handlingar som berör vårt lands förhållande till andra länder har regeringen möjlighet att i den ordning den själv bestämmer utlämna handlingar tidigare än efter handlingens datering. Internationellt anses numera ofta vara en för hemlighållande av diplomatiska skäl. Hänsynen till de personer som finns omnämnda i handlingarna, som har lämnat bidrag och som inte vill att deras namn eller bidrag lämnas till offentlighet kan inte negligeras. Men det är inte omöjligt att på ett för rättssamhället acceptabelt sätt forcera denna svårighet. Under inga omständigheter kan hänsynstagandet vara skäl nog att behålla hemligstämpeln på liela materialet. För en del av de tidiga informationerna bör svårigheterna att ge fri insyn vara ytterst ringa. För att garantera såväl berättigade krav på anonymitetsskydd som att inget relevant material utan godtagbara skäl undanhålls offentligheten bör en medborgarkommission tillsättas. För en sådan kommission talar också allmänhetens starka intresse för , hans verk och livsöde. är i hög grad allmänhetens angelägenhet. bör därför ha bred förankring i det svenska samhället och bestå av medborgare med erfarenhet främst från publicistik, politik, juridik och historisk vetenskap. Den bör så snabbt som möjligt gå igenom materialet om i syfte att ge regeringen råd om vad som bör offentliggöras resp. vara sekretessbelagt. Målsättningen för kommissionen bör vara att allt material, som inte sannolikt kan skada enskilda personer, nu bör ställas till forskningens, massmediernas och allmänhetens förfogande. En medborgarkommission med denna uppgift bör tillsättas. att uttalar att regeringen bör tillsätta en medborgarkommission att granska tillgängliga handlingar om i syfte att ge regeringen råd om vad som bör offentliggöras enligt den princip som omnämns i motionen. () ()