mot · FZ021048 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76: 1048 av m. fl. om anskaffande av datorer för folkbokföring och beskattning I budgetpropositionen 1975/76, bilaga 9, anför föredraganden bl. När jag har bedömt frågan om hur många län som bör utrustas med generella datorer har jag utgått från den förutsättningen att anläggningarna skall användas främst inom folkbokförings- och beskattningsområdena. De skall kunna användas för andra ändamål i den mån det finns tillgänglig överkapacitet. Med denna utgångspunkt anser jag att 21 anläggningar skulle innebära att överskottskapaciteten på många län skulle bli alltför stor och inte vara ekonomiskt försvarbar. Å andra sidan finner jag att det finns ett utrymme för att utöka det nuvarande antalet anläggningar. Jag vill i likhet med statskontoret förorda att antalet datorlän utökas med fyra till sammanlagt 18. Därmed skulle, utöver befintliga länsanläggningar, datorer placeras i , , och (s. 109). I skattesystemet arbetar man under tryck av ett stort antal fatalietider. Det nya ADB-systemet kommer att medföra ännu flera tidskritiska bearbetningar, vilken framgår av RS/på länsstyrelserna för folkbokföring och beskattning m. m. Satellitlänen, dvs. län som inte förfogar över dator, uppges i rapporten ha 2-3 ibland längre omloppstid än datorlänen vid framställande av dataprodukter. Detta innebär att ofta redan korta bearbetningstider i samband med frister förkortas med . Härigenom uppkommer fortlöpande inte oväsentliga merkostnader, och dessutom förslits personalen i en omfattning som inte bör tolereras. Många bearbetningar resulterar i omfattande rättelserutiner, varför omloppstiden i praktiken blir ännu längre. Möjligheten att hålla fatalietider med tillräckliga krav på produkternas kvalitet är avgjort mindre i satellitlän än i datorlän. I skattesystemet, där mycket stora krav ställs på de skattskyldiga i fråga om uppgifternas riktighet och tidsfristernas hållande, framstår det som ett oavvisligt krav att tidsfrister som gäller för myndigheterna i fråga om skattsedlars utsändande etc. hålls samt att myndigheternas uppgifter är riktiga. Av RS/kan utläsas att problem väntas uppstå i angivna avseenden om satellitsystemet bibehålls. Utredningen anger också i rapporten (s. 29-30) att satellitlänens längre omloppstid avsevärt förkortat tiden för granskning av deklarationer. Utredningens uppgifter innebär att man i praktiken förlorar tid, som svarar mot möjligheten att granska bara i , och cirka 15 000 deklarationer, varav hälften utgör komplicerade deklarationer! Vidare föreligger enligt utredningen risk för skatteförluster genom att lokal 1975/76: 1048 skattemyndighets respektive kronofogdemyndighets arbete fördröjs genom lång omloppstid vid arbetet med kontroll av arbetsgivares skatteinbetalningar. Utredningen anger vissa ytterligare tidskritiska ADB-bearbetningar som innebär allvarlig risk för skada för enskild eller statsverket om omloppstiden inte görs kort. Det anförda inger stor oro och talar för att fler län än 18 utrustas med datorer. Utredningen har påpekat att datakunnandet är svårt att bibehålla inom satellitlänen. Detta förhållande är all varligt och självfallet negativt inte endast för upprätthållande av servicen till berörda inom beskattningsområdet utan i hög grad för totalt. De statliga regionalt placerade datorerna utgör betydelsefulla länkar i den kedja som krävs för att upprätthålla en inom landet regionalt balanserad ADB-teknisk kompetensnivå för dataservice. Tillgång till dator inom samtliga regioner bör således på ett önskvärt sätt kunna stimulera till ökat samarbete mellan bl. a. näringsliv och länsstyrelse, genom att lättare kan erbjuda service och förenklat datautbyte exempelvis i form av arbetsgivares kontrolluppgifter på maskinläsbara media. Även vid en välvillig hållning från datorlänen har det framstått som närmast ogörligt för satellitlänen att genom omprioriteringar underlätta svårbemästrade arbeten vid länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. Avsaknaden av flexibilitet vid körningsplaneringen har sin orsak i bl. a. länens konkurrens om maskintid. Planerad utökad ADBanvändning inom skatteadministrationen och förväntad ökad ADB-användning inom samhällssektorn medför att prioriteringsfrågorna framgent blir än mera svårlösta och komplikationerna än större för dator- och satellitlän inbördes. Varje län bör därför tilldelas dator för att slippa satellitförhållandet. Datorlänen , och län kommer med 18 datorregioner att bli hårdast belastade näst efter de tre storlänen utan att ha tillgång till den kraftfullare datorutrustning storlänen planeras få. Med hänsyn till befolkningsutveckling och till att två läns körningar tar förhållandevis i anspråk inses lätt att såväl som , , , och sannolikt skulle bli utan datorkapacitet för annat än skattesystemets körningar. I dessa län skulle följaktligen länsstyrelsernas samhällsplanering bli missgynnad i fråga om datorkraft. RS/påpekar i flera sammanhang de fördelar som finns i en driftorganisation där varje länsstyrelse har egen dator och att en sådan organisation funktionellt är överlägsen en organisation med satellitlän från säkerhetssynpunkt, när det gäller klara ansvarsgränser, korta omloppstider m. m. men föreslår - dessa starka skäl till trots - 21 datorregioner. såsom centralmyndighet föreslår också 21 datorregioner. Vi anser att i vart fall inte färre datorlän bör komma i fråga än vad den centralmyndighet kräver som skall svara för driften. Uppskattade merkostnaden härför (s. 103 i bilaga 9 till propositionen), för 21 datorer i stället 1975/76: 1048 för 18, framstår i detta sammanhang som blygsam och torde dessutom genom personalinbesparingar och andra kända förhållanden nedbringas till noll. arbete med systemutveckling och programmering förenklas avsevärt om samtliga länsstyrelser får likformig utrustning genom att driftsalternativen och undantagsrutinerna blir färre. minskade utvecklings- och underhållskostnader i här berört avseende bör beaktas vid den ekonomiska jämförelsen mellan olika antal datorlän. Kostnaderna för en måttlig överdimensionering av den regionala datorkapaciteten bedöms av som i det närmaste försumbar i jämförelse med de skadeverkningar sorn kan uppstå vid en underskattning av kapacitetsbehovet. Vi delar denna bedömning men vill särskilt framhålla att en underskattning av ADB-resurserna medför att resursbristen måste kompenseras genom kostsam ökad arbetsinsats. Länsplaneringen kommer enligt nuvarande planer att genomföras . 1 detta sammanhang har flera länsstyrelser fått i uppdrag att utveckla förbättrade planeringsunderlag och prognosmodeller. Man har bl. a. studerat möjligheterna att använda de administrativa register som redan finns vid länsstyrelserna för att fram tillförlitliga och aktuella företagsregister. Vidare vill man ta fram aktuell sysselsättningsstatistik, pendlingsstatistik, omsättningsdata för kommunerna och länet samt inkomststatistik. Vidare arbetar man på att förfina existerande prognosmetoder. Genomgående för samtliga projekt gäller att datorn får en central roll för framtagning av nulägesdata samt för bearbetningar av prognosantaganden. Påståendet att planerarna' på regional nivå skulle använda datorn endast i begränsad utsträckning torde med hänsyn till hitintills utförda arbeten på egen och hyrd dator vara oriktigt. Avsaknad av dator har medfört att vissa från planeringssynpunkt angelägna projekt har måst uppskjutas. Som exempel kan nämnas fördjupade analyser av kommunernas bostadsbyggnadsprogram, den kommunalekonomiska långtidsplaneringen, plandata som erhålls via informationssystemet företag-samhälle (), kommunernas lokala trafikförsörjningsplaner m. m. I andra fall har undersökningar bearbetats manuellt där de kunde ha bearbetats maskinellt. Vidare finns betydande utvecklingsmöjligheter beträffande användningen av geodata med utgångspunkt i de olika system som är under utveckling i fråga om koordinatsatta data. Sammanfattningsvis kan sägas att tillgång till egen dator vid och programmeringsexpertis som arbetar i samverkan med planeringsavdelningen skulle frigöra resurser för tillgodoseende av ambitionsnivån i planeringsarbetet. Datainsamlingen för samhällsplaneringens del bör ske regionalt under uppbyggnadsskedet. Samhällsplaneringens behov kan bedömas så stort att det möjligen måste tillgodoses genom särskilda datorer vid länsstyrelserna. Tills vidare syns det både lämpligt och möjligt att nu aktuella datorer ses som ett led i en framtida datautveckling inom samhällsplane 1975/76: 1048 som det är av allmänt ekonomiskt intresse att länsdatorernas överkapacitet nyttjas kan denna överkapacitet utnyttjas till lägsta möjliga datorkostnad för samhällsplaneringens fortlöpande ökande behov. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att samtliga län utrustas med dator för folkbokföring och beskattning m. m., 2. att - om detta yrkande icke bifalls - beslutar om 21 datorer i enlighet med förslag. () ()