mot · FZ021897 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76: 1897 av m. fl. om den regionalpolitiska indelningen av Utvärderingen av Länsplanering 1974 håller på att genomföras, och kommer att få ta ställning till de regionalpolitiska insatserna och längre fram i tiden. I planeringen intar självklart länen som planeringsområden en central roll, något som hela uppläggningen förutsätter. Länen själva måste också få avgörande inflytande på inriktning och fördelning av resurserna regionalt. Det är därför väsentligt att förutsättningarna för en inomregional bedömning inte blir felaktigt begränsade. Så är och kommer att bli fallet i , om inte stödområdesgränsen justeras så att och kommuner kommer in i stödområdet. När senast beslöt om ändrade stödområdesgränser i lämnades och kommuner, som enda kommuner i länet, utanför stödområdet. Detta var enligt vår mening synnerligen olyckligt. motiverade sitt avslagsyrkande i denna del med att utvecklingen i varit gynnsam . Detta var till stor del resultatet av en lokalisering av ett relativt stort företag till . fick kommun vidkännas en folkminskning med 14 personer. Denna minskning fortsatte med ytterligare 356 personer och med 165 personer. har kommun haft en viss återhämtning beträffande befolkningsutvecklingen, medan fått vidkännas en negativ utveckling. Inom regionen domineras näringslivet av tung industri, koncentrerad till några få stora företag. Näringslivet är således föga differentierat och har blivit starkt beroende av utvecklingen inom dessa få företag. Utöver en gynnsam utveckling i befintliga företag med ökad tyngd på manufaktursidan behövs kraftfulla insatser för att vidareutveckla regionens hela näringsliv med ökade sysselsättningsmöjligheter, inte minst för kvinnor. Det har från sida uttalats att det bör ske en generös prövning av ansökningar om lokaliseringsstöd från företag, bl. a. i anslutning till stödområdesgränsen. Detta är i och för sig positivt men räcker inte. Värdet av att tillhöra allmänna stödområdet har direkt positiva effekter. Företagen har ofta behov av en lång planeringsperiod och av att kunna beräkna hur finansieringen skall lösas med bl. a. lokaliseringsstöd. Detta kan säkrare i förväg bedömas, om etableringsorten ligger inom stödområdet. Stödet kan också mer generellt till viss del utgå som bidrag. läggningstiden kortare genom att ärendena i flertalet fall kan avgöras av arbetsmarknadsverket och inte obligatoriskt måste föras upp till regeringen. Beslutat fraktstöd är också direkt knutet till det allmänna stödområdet med vissa undantag, och någon dispens till företag i närheten av stödområdet synes icke kunna erhållas. Starka skäl synes således föreligga för att Ludvikaregionen inlemmas i allmänna stödområdet. Därmed skulle hela komma att ingå i detsamma. Gränsen för det inre stödområdet ändrades senast genom beslut av regeringen . Omfattningen av det inre stödområdet har betydelse främst för företagens möjligheter att få sysselsättningsstöd. Vid den senaste kommunsammanslagningen beslöt regeringen att Ore kommun i skulle tillföras med som centralort. omfattar stora glesbygdsområden med åtföljande svårigheter att ge en god service åt invånarna. Grannkommunen har också samma problem att kämpa med. Då behovet av sysselsättningsskapande åtgärder också är utomordentligt stort i och kommuner och dessa har en låg sysselsättningsgrad som inte kan väntas utveckla sig på ett gynnsamt sätt utan särskilda åtgärder, talar enligt vår mening också starka och vägande skäl för att och kommuner införlivas med det inre stödområdet. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att och kommuner skall ingå i det allmänna stödområdet, 2. att hos regeringen begär att och kommuner införlivas med det inre stödområdet. H. ()