mot · FZ021622 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76:1622 av m. fl. om en ny genomfartsled vid utgår från i län vid , passerar sedan genom via , och för att därefter via ånyo ansluta till 4 vid inom län. utgör således en viktig led mellan nämnda orter och kan dessutom ses som en förebild för trafik förbi . Framför allt den tunga trafiken, med ändpunkt norr om och söder om , utnyttjar i stor utsträckning . Väglängden NorrköpingUppsala via är och via E . Förbindelsen via är således . kortare än via E 4. Svårigheterna att passera genom under vissa tider bidrar också till att upplevs som en attraktivare vägförbindelse. Nuvarande standard för mellan och är god. Genomfarten vid byggs om med bidrag från det statskommunala väganslaget. Företaget beräknas bli färdigställt under detta år. planeras även för en förbiled öster om tätorten. Mellan och har mycket god standard. Vid leds trafiken på riksvägen genom de centrala delarna av . En förbifarled via förbi är medtagen i förslaget till flerårsplan för riksvägar för perioden 19761980, med en beräknad medelstilldelning . Mellan och har riksvägen relativt god standard, möjligtvis med undantag för delen vid , där riksvägen ansluter till i två vägskäl. Vid passerandet av är dock förhållandena för såväl riksvägstrafikanterna som för de boende och arbetande inom tätorten helt otillfredsställande, vilket redovisas mera ingående nedan. Standarden för riksvägen mellan och läns gräns är inte heller tillfredsställande. I långtidsplan för perioden 19761986 är en upprustning av riksvägen med vägrenar på här nämnd del medtagen med beräknad tilldelning . Sammanfattningsvis kan framhållas, att genom på sträckan mellan länsgränsen vid och har en förhållandevis god standard. Förhållandena kommer vidare att förbättras när pågående arbeten vid färdigställts och den i flerårsplanen upptagna förbifarten vid blivit utbyggd. Sorn redan nämnts uppstår de största bekymren för trafiken på vid passerandet av . går genom via och , där utgör tätortens viktigaste affärsgata. Därefter går riksvägen på bro över Strängnäsfjärden. Denna bro, som är byggd , har en körbanebredd av endast 5,5 m. och två gångbanor om vardera 1,5 m. Bron är rörlig och måste öppnas för såväl nytto- som fritidsbåtar. Vidare är brons anslutning på Strängnässidan från väggeometrisk synpunkt mycket besvärlig. Biltrafiken på bron uppgick till cirka 6 800 fordon per årsdygn. Underhållet av bron är dessutom mycket kostsamt, eftersom den har måst repareras, beroende på att omfattande skador uppstår i brobaneplattan på grund av den dåliga betongen. Kostnaden för underhåll av den rörliga brodelen är också betydande. Något särskilt utrymme för cykel- och mopedtrafik på bron finns inte. I på Tosterösidan fanns det 1975 700 boende. Vid på arbetade 1970 640 personer. har i medeltal 780 patienter. Medelavståndet mellan Abborrberget/ och är knappt , vilket är ett avstånd som är mycket lämpligt för cykeltrafik. Den höga trafikbelastningen med stor andel tung trafik i kombination med den smala körbanebredden och förekomsten av cykeltrafik innebär att trafiksäkerheten på bron är ytterst otillfredsställande. De ogynnsamma förhållanden som föreligger för cykeltrafikanterna innebär med stor sannolikhet att många inte vågar cykla. Vid broöppningama uppstår långa köbildningar som sträcker sig långt in i de centrala delarna av , vilket innebär dels miljöstörningar på grund av bl. a. avgaser, dels en trafiksäkerhetsrisk när köerna efter en broöppning skall upplösas. Som ovan nämnts passerar riksvägstrafiken rakt genom de centrala delarna av . Från miljösynpunkt uppstår helt otillfredsställande förhållanden för de boende, för de arbetande och för dem som i övrigt uppehåller sig i centrum. Buller, luftföroreningar, vibrationer och nedsmutsning är ytterst besvärande. Även trafiksäkerheten och framkomligheten för såväl biltrafik som övriga trafikslag är bekymmersamma i de centrala delarna. möjlighet att rationellt fungera som centralort inom kommunen äventyras genom de komplikationer som genomfartstrafiken medför. Trafikförhållandena på bron omöjliggör också en från kommunens sida starkt önskad utvidgning av bostadsbebyggelsen på norra sidan av . En sådan utvidgning av bebyggelsen är inte möjlig förrän en förbifartsled med ny bro över blivit utbyggd. Med hänsyn härtill tvingas kommunen att exploatera andra områden för bostadsbebyggelse, vilka från flera synpunkter är mindre lämpliga för en utvidgning av bebyggelsen på . Därutöver kan tilläggas att stadskärna har klassats som riksintresse i den fysiska riksplaneringen och att dess bevarande således är av stort antikvariskt och allmänt kulturintresse. Med hänsyn till nuvarande prekära förhållanden som råder i samband med sträckningen av genom och vägens hämmande inverkan på en rationell framtida markanvändning har kommun uppvaktat med begäran om tidigareläggning av vägprojektet. i har i anslutning till flerårsplanearbetet krävt att förbifartsleden medtages i flerårsplanen för perioden 19761980. har med hänsyn till brist på medel inte kunnat tillmötesgå krav, varför flerårsplanen för riksvägar inom lämnats till regeringen för prövning. Kommunens och inställning visar att man är ytterst angelägen om att få de otillfredsställande förhållandena i lösta . Fastställd arbetsplan för projektet beräknas föreligga , varefter möjlighet finns att förbereda vägomläggningen för igångsättning. Den nya vägsträckningen förbi kommer att utgå från E 3 och förläggas strax väster om tätorten på mark tillhörande P 10 och kronoegendomen , med anslutning till nuvarande väg 55 norr om . Kostnaden för projektet beräknas till cirka 35 milj. kr. Med stöd av vad ovan sagts hemställes att hos regeringen anhåller om att förbifartsleden vid på medtages i flerårsplanen för riksvägar för perioden 19761980. () ()