ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021226 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om familjevård inom nykterhetsvården Till de halvöppna vårdformerna inom nykterhetsvården räknas bl. a. familjevård, som har funnits till . (SOU 1944:3) förordade denna vårdform, och statsbidrag infördes till kommunerna. Familjevården tänktes ursprungligen så konstruerad att patienten skulle göra rätt för sig genom arbete, varför ersättningen från kommunen till familjevårdshemmet kunde hållas låg. Utredningen föreslog också att familjevården skulle stå under uppsikt av genom länsnykterhetsnämnderna. I betänkandet Översyn av nykterhetsvården (SOU 1961:58) redovisades att planmässig familjevårdsverksamhet hade organiserats av vårdanstalten Lillehem vid . Genom anstaltens försorg hade familjevårdsfall placerats i kringliggande bygd. Utredningen ansåg att familjevården liksom inackorderingshemmen i därför lämpade fall var en utmärkt tillgång såväl som komplement till öppenvården i allmänhet som inom eftervården, och den kunde också i viss mån träda i stället för anstaltsvård. införde en begränsning i det att man undantog familjevården från det 75-procentiga statsbidraget till nykterhetsnämnderna och i stället föreskrev att statsbidragsgill ersättning till vårdgivare skulle utgöra . För övrigt förutsattes vårdtagaren äga sådan arbetsförmåga att en efter ordinära grunder beräknad lön för hans arbete skulle täcka kostnaderna för de materiella förmåner han åtnjöt av familjevårdsgivaren. Familjevård bekräftades stundom med skriftligt avtal mellan nykterhetsnämnden och familjevårdsgivaren. Sedermera omnämnde nykterhetsvårdsundersökning familjevården i betänkandet Nykterhetsvårdens läge, utgivet . Undersökningen fastslog att familjevård i vissa fall kan vara en lämplig tillgång i öppenvården. För många kommuner är vårdkostnaden /dygn, och kommunen erhåller f. n. /dygn i statsbidrag. Om man således vill rehabilitera patienten och undvika anstaltsvård eller dyrbar sjukhusvård framstår den halvöppna vårdformen familjevård som ett ekonomiskt fördelaktigt alternativ. Familjevården synes även vara förenlig med de intentioner som framkom i socialutredningens principbetänkanden (SOU 1974:39-40). I betänkandena framhålls att vård och behandling i princip skall givas i frivilliga former och att vederbörandes egen medverkan kan förutses ge bestående behandlingseffekter. Kan familjevården utgöra ett led i försöken att göra en person med alkoholproblem samhällsanpassad? telsen i familjevårdshem för patienten att senare fungera i gruppsammanhang och öppnas även möjligheter för den enskilde att få en folkrörelseinriktad fritid? Mycket talar för att den upplevelse av gemenskap som kan erhållas i familjen/gruppen kommer att göra vederbörande mera skickad att åter fungera i samhället. En ökad satsning på denna vårdform skulle kunna bli av positiv betydelse för både individ och samhälle. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad satsning på familjevård inom nykterhetsvårdens område.
mot · FZ021227 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om sekretesskydd för patientjournal har patienternas rättssäkerhet och integritet i sjukvården kommit att ägnas alltmer uppmärksamhet. Således tillkallades medicinalansvarskommitten för att utreda vissa ansvarsfrågor m. m. inom hälso- och sjukvården sedan året innan i anledning av flera motioner aktualiserat en serie anknytande spörsmål. En av de frågor som motionärerna ägnade uppmärksamhet gällde patientjournalerna och svårigheterna för patienterna att, , få ta del av egna journaler. Svårigheterna har uppenbarligen minskat , och som en följd kan vissa problem uppstå. Patienten som fått ta del av sina journaler kan ha synpunkter på anteckningar som rör psykisk status etc. och som kan uppfattas som mindre smickrande. Frågan uppstår då om dessa journalers sekretesskydd är tillräckligt. Enligt lagen om allmänna handlingar sätts en sekretessgräns från handlingens upprättande när det gäller bl. a. patientjournaler. I det förslag till lag om allmänna handlingar som offentlighets- och sekretesskommittén avgav (SOU 1975:22) föreslås att hemlighållande får avse tid av högst 30 eller om särskilda skäl talar därför, högst från handlingens tillkomst. Givetvis skall så långt möjligt patienten ha möjlighet att få ta del av egen patientjournal - det är en redan tidigare vidimerad uppfattning, som inledningsvis framgått. Däremot kan det inte vara förenligt med någons intressen att patientjournaler någonsin skall bli offentlig handling. Tvärtom bör dessa journaler vara sekretessbelagda till dess patienten i fråga är i livet. Journalen bör då förstöras. Problemet kommer i många fall att aktualiseras redan vid överförande av journaler till datainformation. Datainspektionen har ännu inte tagit ställning till vilken information som får föras över, men vi anser självfallet att personliga uppgifter av sådan karaktär, att de enligt det nyssnämnda lagförslaget motiverar att journaler bör hållas hemliga (högst) , skall inte bara spärras utan över huvud taget inte databehandlas. anser vi att viss, inte oundgänglig information av personlig karaktär bör kunna tas bort ur patientjournaler, om en patient av särskilda skäl så önskar och informationen inte är medicinskt oundgänglig. Detta är naturligtvis en sak mellan läkaren och patienten, som då förutsatts ha tagit del av sin journal. En sådan ordning skulle kunna öka och vidmakthålla förtroendet för sjukvården, vilket måste anses vara en angelägen uppgift. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att vad i motionen anförts om patientjournaler syftande till ett bättre skydd av patienternas personliga integritet delges medicinalansvarskommittén för beaktande i dess fortsatta utredningsarbete. () (vpk)
mot · FZ021231 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76: 1231 av m. fl. om fördelningen av anslaget till Bidrag till Länkrörelsen m. m. Anslaget Bidrag till Länkrörelsen m. m. 7, J 7) uppdelas även på olika ideella organisationer, som arbetar för rehabilitering av alkoholskadade. En sådan uppdelning av anslaget finner vi mindre välbetänkt. Enligt propositionen skall sammanlagt 5,6 milj. kr. utgå till de olika organisationerna. Kommuner och organisationer som ägnar sig åt rehabilitering av alkohol- eller narkotikaskadade personer skall av detta belopp erhålla 1,3 milj. kr. Med tanke på den relativt låga summa som föreslås till dessa ändamål bör hela summan stå till de anslagssökande organisationernas förfogande. Den uppdelning av anslaget mellan olika grupper av sökande som sker i budgetpropositionen bör inte ske i förväg. Skulle ett tillmötesgående till motionsförslaget leda till att vissa sammanslutningar inte skulle få sina bidrag uppräknade, vore det en bekräftelse på att anslagen är för lågt tilltagna. Detta bör lösas genom att anslagsposten höjes för nästföljande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hela anslaget Bidrag till Länkrörelsen m. m. skall stå öppet för samtliga bidragssökande och fördelas på grundval av inkomna ansökningar. () . NISSER (m)
mot · FZ021233 · 1976-01-26 00:00:00 — 3. att hos regeringen begära förslag till innevarande riksdag angående en lagfäst rätt för föräldrar med barn att förkorta sin arbetstid till , 4. att uttala den utredning som syftar till att presentera förslag angående föräldrautbildningens organisation och utformning 1975/76: 1233 bör bedriva sitt arbete skyndsamt och att den eventuellt genom att presentera delbetänkanden för skilda områden, påskyndar verksamhetens utbyggnad. . ÅSLING (c) () i Lane-Herrestad GOTAB 51128 Slockholm 1976
mot · FZ021235 · 1976-01-27 00:00:00 — av om behovet av vitaminer Det är omvittnat att den svenska läkarvetenskapen inte f. n. synes ha något större intresse för de mer eller mindre kvalitativt utförda forskningar och försök som gjorts med vitaminterapi på ett flertal platser världen över. Då man som intresserad lekman läser de senaste böckerna om vitaminernas förträfflighet som hälsoskydd och för terapeutisk behandling, kan intresset inte undgå att fångas. Om också endast hälften av det som redovisas är riktigt, bör detta ämnesområde ägnas mer utrednings- och forskningsinsatser även i vårt land. De föreliggande böckerna om naturvägen till hälsa och om vitaminintag i megadoser är naturligtvis inte av vetenskaplig klass. Men de utgör dock en sammanställning av påstådda behandlingar, som uppges ha givit mycket goda resultat. Av intresse är bl. a. hur många av våra sociala beteenden som uppges kunna förbättras med olika vitaminer. Brist på pantotensyra uppges ge upphov till grälsjuka, ilska, småsinthet. Brist på niacinsyra ger tankeförvirring, t. o. m. schizofreni. Mot den bakgrunden är det lättare att förstå, hur man bl. a. i botar schizofreni med vitamintillförsel. Kan det möjligen vara så att många av våra oroliga och aggresiva ungdomar - och äldre - lider brist på vissa vitaminer? Allt vad som skrivits och sagts om C-vitaminer mot förkylning, om Evitaminer för brännsår, blodåderrensning m. m. är kanske riktigt. Det är kanske dags att börja tänka om, även beträffande vitaminmängderna i rekommendationstabellerna för det dagliga vitaminbehovet. I vårt stressade, förorenade samhälle - även med avseende på föda och dryck - erfordras måhända större doser än för några tiotal år sedan! Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om en utredning beträffande dagsbehovet av vitaminer med utgångspunkt från de nya rön som tillförts .
mot · FZ021239 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1239 av om avfattningen av recept I kungörelsen angående förordnande och utlämnande av läkemedel från apotek m. m. sägs att recept skall avfattas tydligt och utan sådana förkortningar eller ändringar som kan föranleda tveksamhet rörande dess rätta tolkning. Erfarenheterna visar dock att det är vanligt förekommande att recept som lämnas in för expediering på apotek är mycket svårlästa och att remisser inte kan tydas utan kontakter med den läkare som utfärdat recept eller remiss. Om man frågar på det allra minsta apotek får man beskedet att sådan kontakt måste tagas för att misstag skall undvikas. En överläkare vid ett av vårt lands lasarett har i en facktidning behandlat detta spörsmål och därvid anfört: Jag vet inte för vilken gång i ordningen bittra klagomål kommit från apotekare mot oläsliga recept. Otaliga uppmaningar från har inte hjälpt. Oläsliga kråkfötter innebär inte bara risk för att patienter felbehandlas eller får fel mediciner. Det är också slöseri med skattepengar. Dyrbar tid går till spillo när apoteken tvingas ringa för att få veta vad som står på recepten. Utan radikal åtgärd går det ej att vända på denna utveckling. Det är emellertid nödvändigt att göra detta, då tilltagande toxicitet och aktivitet hos läkemedlen gör situationen allt mer prekär för patienterna. Hur dåligt ett recept än är skrivet är det dock apotekaren som är ansvarig för att patienten får rätt medicin. Det måste anses otillfredsställande att patienter utsätts för risker att få fel mediciner och att apotekspersonalen tvingas till onödigt extraarbete på grund av otydligt skrivna recept. För att få en bättring till stånd så att felexpediering av medicin inte skall kunna ske och remisser inte kan misstolkas bör regler fastställas att där så är möjligt recept och remisser skall vara utskrivna på maskin. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av kungörelsen angående förordnande och utlämnande av läkemedel från apotek m. m. i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · FZ021248 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76 1248-1252 Motion 1975/76: 1248 av m. fl. om höjt anslag till Bidrag till handikapporganisationer Handikapporganisationerna är intresseorganisationer, och några av dem representerar de i ekonomiskt och socialt avseende kanske mest eftersatta grupperna i vårt samhälle. Handikapporganisationerna haren central uppgift att fylla för att tillvarata medlemmarnas intresse när det gäller så avgörande förhållanden som arbete, ekonomi, social service, bostäder, olika typer av hjälpmedel och möjligheter att förflytta sig i samhället. Handikapporganisationerna brottas emellertid med svåra ekonomiska problem. Medlemmarnas ekonomiska läge är inte sådant att det är möjligt att finansiera verksamheten genom medlemsavgifter. I stor utsträckning har man varit hänvisad till frivilliga bidrag från enskilda och organisationer. Detta olyckliga beroendeförhållande har bl. a. lett till att handikapporganisationerna tvingats tona ner sitt ideologiskt-politiska programinnehåll och skjutit fram de rent humanitära aspekterna. Detta är en reträtt, betingad av den ekonomiska nödvändigheten, eftersom de handikappades krav på rimliga levnadsförhållanden är och förblir politiska frågor. Det är också så att stat och kommun i stor utsträckning utgör motpart till handikapporganisationerna i deras strävan att förbättra de handikappades villkor. När det därför framstår som nödvändigt att kraftigt höja bidragen till handikapporganisationernas allmänna verksamhet ställs innebörden av statsmaktens deklarerade demokratiska inställning på ett hårt prov. Under hänvisning till ovanstående föreslås besluta att under punkt K 5 Bidrag till handikapporganisationer höja bidraget till handikapporganisationernas allmänna verksamhet med . för /77. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1975/76.
mot · FZ021254 · 1976-01-27 00:00:00 — om viss information på läkemedelsförpackningar De flesta människor vet nog inte vad den medicin som de använder egentligen innehåller eller i varje fall vilka verkningar den har och vilka biverkningar den kan ha i olika situationer. har man mediciner från olika läkare och har inte ordinationen aktuell. Om man inte talarom för läkaren vad man fått för mediciner tidigare, kan man få en ny medicin som tillsammans med den gamla ger besvär eller skadliga biverkningar. Möjligheterna att felanvända medicin är många och behöver inte räknas upp i delta sammanhang. Kan inte text med redogörelse för medicinens och läkemedlets innehåll, verkningar, obehagliga och skadliga biverkningar, andra mediciner och ämnen som är skadliga i kombination med den aktuella medicinen eller läkemedlet anbringas direkt på förpackningen, torde problemet kunna lösas med små "faktaböcker, i vilka olika grupper av läkemedel redovisas var för sig i olika häften/blad och där man på läkemedelsetiketten hänvisar till ett kodnummer i det medsända häftet. I anslutning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att den uppdrar åt eller annan lämplig myndighet att utfärda regler för läkemedelsinformation och framställa erforderligt material för densamma i enlighet med vad som framförts i motionen. () /ENKEL (fp)
mot · FZ021258 · 1976-01-27 00:00:00 — av fröken m. fl. om åtgärder för att minska antalet aborter 1 samband med att den nya abortlagen behandlades i uttalades i flera sammanhang farhågor för att dess genomförande skulle medföra en icke önskad ökning av antalet aborter. Fullständig statistik för föreligger inte . Siffrorna för de tre första kvartalen pekar dock i den riktningen att den slutliga siffran för det totala antalet aborter kommer att uppgå till omkring 33 000, vilket skulle innebära en ökning med . Genom den ökande preventivmedelsrådgivningen kan man dock förmoda att antalet icke önskade graviditeter minskat , varför siffrorna förabortfrekvensen inte är fullt jämförbara. Abortfrekvensen varierar också mycket starkt från län till län. Varje reell ökning av antalet aborter måste betraktas som högst oroande. Antagandet ligger nära till hands att den utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen som riksdagsbeslutet förutsatte ännu inte till fullo realiserats. Också från läkarhåll har dessa farhågor framförts. Sålunda skriver doktor i nr 48/1975 av på följande sätt: Lagstiftningen om ekonomiskt stöd till verksamheten (preventivmedelsrådgivningen) ger ju möjligheter till en rejäl utbyggnad. Att ge service till alla dem som vill planera sitt föräldraskap och göra det möjligt för dem att välja preventiva åtgärder är en angelägen uppgift och en utmaning för den som har ansvar för mödrahälsovården. Som jag tidigare sökt visa måste man för att påverka abortutvecklingen dels bygga ut sin preventivmedelsrådgivning till full kapacitet, dels nå dem som inte kommer till rådgivningen. Det handlar om att med information och uppsökande verksamhet motivera för preventiv födelsekontroll. En förstärkning av preventivmedelsrådgivningen och annan abortförebyggande verksamhet är angelägen dels för att alla barn har rätt att födas önskade, dels för att minska antalet aborter. I båda fallen handlar det om skydd för ett liv som inte självt kan påverka sin situation. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär intensifierade åtgärder för att nedbringa antalet aborter. () ()
mot · FZ021259 · 1976-01-27 00:00:00 — om översyn av läkarnas allmäntjänstgöring Läkarutbildningen avslutas, efter 11 terminers huvudsakligen teoretisk utbildning, med 21 månaders allmäntjänstgöring (AT). Först efter AT-tjänstgöringen är läkarna formellt behöriga att upprätthålla ordinarie läkartjänst. Redan vid AT-systemets införande framfördes farhågor för att systemet skulle komma att medföra negativa effekter för läkarutbildning och sjukvård. Särskilt från de studerande framhölls att antagningsreglerna till AT, vilka enligt beslut skall följa arbetsmarknadsmässiga principer, skulle innebära en skärpt betygskonkurrens och att de mindre sjukhusen skulle få de AT-läkare som har de sämsta betygen. För att komma ifrån dessa effekter förordade de studerande en central antagning där AT-tjänsterna ut. AT-systemet har tillämpats och vissa erfarenheter har vunnits. Generellt kan sägas att de rekommendationer som finns för antagning inte synes följas. Landstingen söker tillämpa de regler som bäst gynnar det egna områdets möjligheter att tillgodose sitt behov av väl kvalificerade läkare. Vissa landsting utgår enbart från betyg. Andra lägger stor vikt vid praktik - både generellt arbete inom sjukvården och läkarpraktik. I vissa fall bedöms praktiken vara särskilt värdefull om den utförts inom det egna landstingsområdet. Varje landsting har sitt system, vilket till stor del beror på de mindre attraktiva landstingens svårigheter att få sina AT-tjänster besatta. Utbildningsorterna får flest ansökningar, vilket till övervägande delen beror på de sociala bindningar som finns dit. Sett ur riksperspektivet är den rådande situationen inte tillfredsställande. Den innebär att de attraktiva områdena anställer dem med de bästa betygen och ofta också förutsätter en lång praktiktid. Läkare med de svagaste betygen hamnar där möjligheterna tili kvalificerad handledning är mest begränsad. kan det komma att innebära regionala variationer i vårdnivån. För de studerande innebär det differentierade antagningssystemet till AT en stor osäkerhet. Det måste vara en självklarhet att de under utbildningen vet vilka regler som gäller för att de skall kunna fullfölja utbildningen fram till ett självständigt arbete som läkare. Det måste dessutom anses otillfredsställande att det i realiteten inom vissa landsting fordras ett praktiskt arbete som självständig läkare för att få AT-tjänst utan självständigt läkaransvar. Det är angeläget att en översyn av reglerna för tillsättande av AT-läkare sker. Syftet bör vara att skapa enhetliga regler över hela landet och motverka regionala variationer i vad gäller sjukvårdsstandarden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av AT-systemet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FZ021261 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar Jadestig och i om behovet av inackorderingshem med behandlingsmöjligheter för I budgetpropositionen 1976, bilaga 7, föreslår departementschefen 46,4 milj. kr. för bidrag till inackorderingshem för alkoholmissbrukare samt inackorderingshem och behandlingshem för narkotikamissbrukare. hade beräknat medelsbehovet till 51,2 milj. kr. I beloppet hade inräknats 3,2 milj. kr. för viss personalförstärkning och personalutbildning vid inackorderingshemmen för alkoholmissbrukare. En nedskärning av äskanden har således skett. Departementets förslag står dock inte i överensstämmelse med de förslag som avgivits i utredningen rörande inackorderingshemmen för alkoholmissbrukare (DsS 1975:8). Där föreslås bl. a. att inackorderingshemmen mera skall bli behandlingshem. Fortutbildnings- och vidareutbildningskurser bör därför erbjudas den personal som är anställd vid hemmen. Utredningen anger att bör undersöka möjligheterna att tillsammans med och berörda personalorganisationer utarbeta förslag till sådana kurser. Av dessa förslag följer att driftkostnaderna vid inackorderingshemmen blir högre än vad som är fallet med den nuvarande traditionella verksamhetsinriktningen. Departementet har således icke dragit konsekvenserna av sina egna förslag. Det bör vidare framhållas att i sitt remissvar på tidigare avgivna betänkanden framhållit att utredningens förslag leder till den slutsatsen att antingen bör utredningen vila i avvaktan på att resultatet av socialutredningens lagstiftningsarbete, , institutionsutredningens verksamhet och (Nykterhetsvårdens strukturgrupp) föreligger eller bör utredningen överlämnas till någon av de uppräknade utredningarna för beaktande. framhåller emellertid att ett sådant uppskov med realprövningen av anstaltutredningens förslag kommer att medföra en tidsutdräkt, som på grund av föreliggande behov av inackorderingshem, inte synes kunna godtas. Då därtill dessa förslag inte är alltgenomgripande utan mera har karaktären av en önskvärd anpassning till en förändrad inriktning av stöd- och vårdbehov, vill tillstyrka att förslagen läggs till grund för vissa mindre långtgående åtgärder av statsmakterna. Det bör starkt understrykas att flertalet kommuner önskar förändra inackorderingshemmens verksamhet till att bli merbehandlingsinriktad. Kommunerna anser sig ha fått stöd häruti av anstaltsutredningens tilläggsbe tänkande, som tidigare refererats, samt av uttalanden. Det är naturligt att stor villrådighet och tveksamhet uppstår hos kommunerna, när de tar del av nedskärningar. En annan följd blir att kommunerna inte vågar starta nya inackorderingshem med nytt behandlingsinnehåll, fastän starka behov härav föreligger. Med stöd av vad vi här anfört hemställer vi att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av inackorderingshem med behandlingsmöjlighet för alkoholskadade.