ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02645 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 645 av i m. fl. om förbud mot reklam från flygplan Enligt vår mening kan en speciell form av reklam, nämligen sådan som utbjuds från luftfarkost, i många fall anses som störande utan att kunna beivras. Sådan reklam förekommer ibland vid platser eller tillfallen där en större allmänhet samlas. Flygplan bogserar s. k. reklamsegel, och även på annat sätt förekommer reklam från luften. kan sådan reklam uppfattas vara av provocerande natur. Detta förhållande upplevs som störande inte bara av personer som deltar i olika arrangemang utan även i höggrad av personer som bor eller uppehåller sig nära de start- och landningsbanor vederbörande flygföretag brukar använda. Likaså störs badstränder och andra fritidsområden där människor vistas för att söka ro och avkoppling. Till detta kommer den fara som flygreklam utgör för trafiken. Bilföraren kan distraheras och minska i uppmärksamhet mot övrig trafik. Reklam och propaganda av detta slag bör ej få förekomma. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lag om förbud mot reklam och propaganda från luftfarkost. HANS () i P. O. () i
mot · FZ02648 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 648 av i m. fl. om översyn av reglerna för varudistributionsstöd i glesbygd Stödet till varudistribution i glesbygd är en fin form av samhällsservice som bidragit till att upprätthålla en bättre lönsamhet för många lanthandlare. har stödet utökats till att även gälla hemsändning av varor med handlarens eget fordon, då det saknas reguljära transportmedel eller då det eljest föreligger särskilda skäl. Då det gäller transport av varor lill affären utgår däremot inget stöd till handlaren i fråga, då han är hänvisad att med eget fordon ombesörja transporten av exempelvis färskvaror från närmaste större tätort. Handlaren i fråga får då inte tillgodoräkna sig det fraktstöd som eljest skulle ha kommit honom till del om det funnits en busslinje eller annan reguljär transportlinje som kunnat frakta hans varor. Detta upplevs självfallet som otillfredsställande av vederbörande som dessutom får ta på sig kostnaden att själv svara för transporten i fråga med eget transportmedel. Då de regionala och lokala trafikplanerna blir klara och kommer att realiseras i praktiken kan förhoppningsvis sådana här problem komma att lösas. I väntan på detta vore det emellertid av värde om reglerna för detta aktuella stöd finge en översyn så att de komme att gälla även de fall då vederbörande handlande själv måste ombesörja varutransporten på grund av att det saknas reguljära transporter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att måtte besluta att hos regeringen anhålla om en översyn av reglerna för varudistributionsstöd i glesbygd i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FZ02649 · 1976-01-22 00:00:00 — 1975/76 649-653 Motion 1975/76: 649 om en inventering av outnyttjad vattenkraft i åar och bäckar Debatten om energipolitiken i vårt land har pågått med stor intensitet . Därvid har man dels diskuterat olika möjligheter till energibesparingar av olika slag och dels inriktat uppmärksamheten på alternativa energikällor. I stället för att peka på globala problem vill jag rikta uppmärksamheten på det lilla formatet, på de många små tidigare utnyttjade forsarna och fallen i våra mellansvenska och sydliga landskaps många bäckar och åar. Många dammar och övriga elkraftanordningar i dessa mindre vattendrag har varit i bruk ända till sedan. Den ekonomiska satsningen bör kunna bli relativt blygsam och förmodligen direkt ekonomiskt lönsam vid ett återupptagande av driften vid dessa anläggningar. I andra sammanhang torde det bli nödvändigt med mera omfattande rekonstruktionsarbeten. Möjligen kan det påen del håll visa sig fördelaktigt att t. ex. genom överföring av vatten från en insjö till en annan få ökad kapacitet på befintliga . Sannolikt kan vissa av dessa mera omfattande arbeten planeras in som lämpliga AMS-arbeten. Något måste naturligtvis satsas på planering och inventering av dessa rekonstruktionsarbeten och det förefaller lämpligt att staten tar på sig detta ansvar. Dessutom bör former av statsbidrag under den kommande verkställighetsperioden prövas. Inventering, utredning om kostnader och förslag till verkställighetsplaner samt förslag till lämpliga former av statligt stöd bör utredas förutsättningslöst och med största skyndsamhet. Med anledning av det anförda hemställes att hos regeringen anhåller att den skyndsamt inventerar tillgången på nu outnyttjad vattenkraft i måndre åar och bäckar samt utreder formerna för dessa kraftkällors förnyade utnyttjande och formerna för statligt stöd till denna verksamhet. 1 1975/76.
mot · FZ02650 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76:650 om anslag för fortsatt sanering av företagareföreningarnas äldre lånefordringar Företagareföreningarna i landet bedriver s. k. egen låneverksamhet i resp. län riktad mot mindreföretagen. Densamma sker med medel ur statens hantverks- och industrilånefond och verksamheten skall enligt direktiv från staten bedrivas med risktagande. Därmed avses att lånen, högst . till ett och samma företag, skall lämnas mot icke bankmässiga säkerheter. Genom en föredömlig verksamhet har lånen inte förorsakat särskilt stora förluster. I jämförelse med bankernas verksamhet får verksamheten betecknas som mycket tillfredsställande och staten har förorsakats måttliga förluster. Tekniken i låneverksamheten medför emellertid att när konkurser inträffar uppstår betydande ränteförluster. Från konkurstillfället till avslutning och redovisning av inträffad konkurs kan ha förflutit. Med hänsyn till att föreningen då måste erlägga ränta till staten kan betydande förluster uppstå. Ett beslut om sanering av gamla förluster - en s. k. nollställning -beslutades. Företagareföreningarna förutsatte därvid att full täckning skulle utgå. Så har emellertid inte blivit fallet. har för sin del föreslagit full täckning och ävenledes att saneringen av företagarföreningarnas lånefordringar fortsätter. Nämnda förluster uppgick till sammanlagt 39 milj. kr. och de beräknade förlusterna till sammanlagt 9,3 milj. kr. /74 anvisades endast 5 milj. kr. Det torde vara realistiskt att räkna med att ytterligare förluster i samband med konkurser kommer att uppstå och bli släpande på sätt som beskrivits. föreslår att 5 milj. kr. avsättes för ändamålet. Men detta har ej vunnit gehör hos departementschefen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ett reservationsanslag på 5 milj. kr. ställs till regeringens förfogande för /77 för fortsatt sanering av företagareföreningarnas äldre lånefordringar.
mot · FZ02651 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76:651 om förbättrade lånevillkor för företagareförenings lån till småföretagare De lån som beviljas småföretagare av företagareföreningarna löper i allmänhet , och amorteringarna påbörjas redan första året. Många småföretagare har gjort erfarenheten att inkörningskostnaderna vid start och utvidgning av verksamhet blir mycket större än de räknat med, vilket gör att företagen ofta får likviditetssvårigheter redan efter . Tillgänglig statistik visar att antalet företagshaverier, särskilt när det gäller små och medelstora företag, är förhållandevis stort . Anledningen härtill torde bl. a. vara de höga kostnaderna . Företagareföreningarna får ofta motta framställningar om anstånd med amorteringarna från företagare som befinner sig i början av sin verksamhet. Det är angeläget att en ändring kommer till stånd beträffande de regler som gäller för av företagareföreningarna beviljade lån. En möjlighet är att göra efter lånets tagande amorteringsfria för att därefter ha en amorteringstid . Ett annat sätt att lösa problemet är att låta lånen löpa med en amorteringstid , summan av ränta och amortering skulle vara lika stor - s. k. annuitetslån. Som en ytterligare åtgärd för att förbättra likviditeten för företagarna kan lånen av den löpande lånetiden göras räntefria. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller om utredning när det gäller möjligheterna att förbättra lånevillkoren för de lån som ställs till företagens förfogande genom landets företagareföreningar.
mot · FZ02653 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 653 om personalrepresentation i omplaceringsfrågor, m. m. När 1971 behandlade regeringens förslag att flytta ett antal myndigheter från underströk såväl regeringen som att stor omsorg måste ägnas åt att minska de svårigheter personalen kunde råka ut för. Insatserna skulle gälla både dem som ämnade flytta med och dem som av olika anledningar fann detta omöjligt. Statsmakternas intentioner har också fått till följd ett åtgärdsprogram som torde sakna motstycke vid varje annan större omlokalisering av arbetsplatser i vårt land. Utflyttande anställda har fått hjälp, också ekonomisk sådan, att skaffa bostäder. Medflyttande anhöriga har med hjälp av statens personalnämnd och arbetsförmedlingarna i betydande grad beretts arbete på den nya bostadsorten. Likaså har de nämnda organen lagt ner stora ansträngningar för att skaffa nya anställningar åt dem som inte velat flytta från . Den kärva situationen på arbetsmarknaden har utgjort ett svårt hinder. Trots detta har ansträngningarna i stort sett varit framgångsrika. Vid de flyttande myndigheterna har personalen och dess organisationer engagerats och fått ett inflytande som aldrig . Otvivelaktigt har därigenom också skapats ett helt nytt utgångsläge för den fortsatta utbyggnaden av arbetsplatsdemokratin. Inte minst viktigt är personalinflytandet vid bedömning av fall där den anställde anför skäl mot flyttning som enligt hans eller hennes mening motiverar garanti att få stanna i med bibehållna löne- och andra förmåner. För sådana ärenden svarar omplaceringsfrågor, som inrättats för ändamålet. Personal inflytandet utövas emellertid inte genom representation i nämnden utan tycks komma fram genom kontakter under hand. En sådan ordning är inte helt tillfredsställande. Inflytande och medansvar bör ta sig uttryck i att de berörda organisationerna, (), TCO-S och , får egna företrädare i nämnden. Det är också önskvärt att nämndens beslut kan bli föremål för överprövning efter besvär av den enskilde. att hos regeringen ger till känna sin mening om önskvärdheten dels av att SF, TCO-S och ingår med var sin representant i omplaceringsfrågor, dels av att rätt till besvär över nämndens beslut införs.
mot · FZ02661 · 1976-01-21 00:00:00 — 1975/76 661-669 Motion 1975/76: 661 om lokalisering av ett industricentrum till Industricentra har efter beslut i startats i och. Efter vissa initialsvårigheter när det gällt att lokalisera företag till de färdigställda lokalerna har dessa nu fyllts med foretag enligt planerna i den forsta etappen. På bord ligger nu proposition med förslag om utvidgning av dessa båda industricentra till en tidigare fastställd slutlig storlek. Detta förslag hälsas med tillfredsställelse. Vid ärendets tidigare behandling i departement och riksdag har förutsatts att industricentra skulle startas också på andra orter där behovet av sysselsättningsskapande åtgärder är särskilt stort och där förutsättningarna för lokalisering av mindre och medelstora företag är relativt gynnsamma. Vid urvalet av sådana lokaliseringsorter skall också lokaliseringsorternas strategiska betydelse som stödjepunkter för ett stort omland tillmätas särskild vikt. Vid en bedömning av dessa förutsättningar framstår klart att uppfyller fordringarna för en sådan lokaliseringsort. är i stort behov av de kompletterande sysselsättningstillfällen som ett tillskott av en differentierad lokalisering av små och medelstora företag i skiftande branscher innebär. kommun har haft svåra känningar av den ständigt pågående rationaliseringen i jord- och skogsbruk, där många arbetstillfällen försvinner. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att utses som lokaliseringsort vid den fortsatta etableringen av industricentra. 1 1975/76.
mot · FZ02662 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 662 om ändring av ortsklassificeringen för kommun Med regionala centra avses orter som har stor betydelse för sysselsättning och serviceförsörjning inom sitt omland. Hur stort omland som skall betjänas beror på vilket underlag som behövs för skilda serviceaktiviteter. De geografiska avstånden har också stor betydelse i landets glesbygdsområden. I vissa glesbygdskommuner är avståndet till andra regionala centra en stark motivering för att ett självständigt regionalt centrum utvecklas inom kommunen. Stomman är centralort inom kommun i . kommun är en av landets till ytvidden största kommuner. Avståndet till det regionala centret är och till 7 mil. tätort (med tvillingorten inräknad) har ca 4 000 invånare. Stomman är ett betydande kommunikationscentrum för inland och en viktig knutpunkt på . På centralorten finns nybyggd läkarstation och sjukhem med ca 30 vårdplatser. Stomman har högstadium och hit är också lokaliserad , som drivs av landsting. Stomman är ett betydelsefullt köpcentrum och har ett för inlandsförhållanden rikt differentierat näringsliv. Orten har haft en god utveckling på näringslivets område, och ett par betydelsefulla industrilokaliseringar har skett. Inom själva centralorten finns ett mycket attraktivt campingområde, som lockar till sig en betydande turism. När de nuvarande ortsklassifikationerna fastställdes diskuterades en Passning av Stomman som regionalt centrum. Något beslut i den riktningen fattades inte utan ortens vidare utveckling skulle avvaktas. har ortens gynnsamma utveckling accentuerats genom en ytterligare utbyggnad av den mekaniska industrin, lokaliseringen av en spånplattefabrik och ett par andra industriföretag. För strävandena att ytterligare förstärka näringsliv och åstadkomma ett starkare underlag för allmän serviceförsörjning skulle en klassning av som regionalt centrum vara av största betydelse. Den av turisterna mycket nyttjade mellanriksleden E 79 (Blå vägen) knyter samman centralorten med fjällturistområdet /. /- tillsammans ca 800 invånare - är huvudort för vinterturismen och servicepunkt i den västra delen av kommunen med moderna sportanläggningar, fritidsbebyggelse m. m. För att kunna fungera som serviceort för den västra delen av kommunen och för att tillgodose den alltmer ökande turismens servicebehov bör /klassificeras som kommundelscentrum. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att ortsklassificeringen för ändras så att klassas som regionalt centrum och /som kommundelscentrum.
mot · FZ02668 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 668 av m. fl. om inrättande av ytterligare en hemkonsulenttjänst i Den regionala hemkonsulentverksamheten har stor betydelse när det gäller konsumentpolitiska frågor. Hemkonsulenternas verksamhet är inriktad på O stöd och bistånd vid uppbyggnad av och annan konsumentpolitisk verksamhet, O utbildning och information i konsumentfrågor, O råd och hjälp i konsumentfrågor i den mån det inte ankommer på den lokala verksamheten (t. ex. rörande hushållens större planeringsfrågor), 0 bevakning och rapportering av konsumentfrågor och problem till och andra konsumentorgan samt medverkan i undersökningar. Hemkonsulenterna har en omfattande direkthjälp att ge konsumenterna. En uppsökande verksamhet bland resurssvaga grupper är en av de viktigaste uppgifterna, och den bör intensifieras. Det är nödvändigt att resurser ges som möjliggör för hemkonsulenterna att svara mot den efterfrågan som föreligger. I finns endast en hemkonsulent. har hemställt om inrättande av ytterligare en tjänst som hemkonsulent. Då länet är stort och avstånden långa kan det ofta bli fråga om 2-3 dagars förrättningar. blir servicen på konsumentcentralen i lidande, och den enskilde konsumenten får en otillfredsställande lång väntetid för sitt ärende. Det är orimligt att tänka sig att man ska kunna åstadkomma en tillfredsställande konsumentinformation både 1 och med endast en konsulenttjänst. Ytterligare en tjänst skulle innebära förbättrad service till konsumenterna i och . De flesta Norrlandslänen har minst två hemkonsulenttjänster, liksom och . Departementschefen har ej beviljat någon ytterligare hemkonsulenttjänst för . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om inrättande av ytterligare en hemkonsulenttjänst för . () . ()
mot · FZ02669 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76:669 av m. fl. om fördelningen av bostadsbyggandet i län med storstadsområden fattar beslut om ram för beviljande av bostadslån för nybyggnad. gör därefter en fördelning av byggandet mellan länen, som meddelas i skrivelse till länsbostadsnämnderna. Dessa har därefter att göra fördelningen mellan primärkommunerna. När det gäller kommunerna inom storstadsområdena har länsbostadsnämnderna dock inte några möjligheter att påverka fördelningen. anger i sin skrivelse hur många kvadratmeter våningsyta som får byggas i , och och uppgifterna härom har vederbörande länsbostadsnämnd att vidarebefordra. Länsbostadsnämnderna i berörda län befattar sig alltså i praktiken enbart med fördelningen av bostadskvoterna mellan de kommuner som ligger utanför nämnda storstadsområden. Detta är enligt vår mening en otillfredsställande ordning. Det är angeläget att länsmyndigheten också i län med storstadsområden får möjligheter att fördela bostadsbyggandet i hela länet. Därigenom skulle bättre möjligheter ges till anpassning och till planering, där hänsyn kan tas till alla kommuner i länet. Hinder bör inte föreligga för länsbostadsnämnden att göra en fördelning som gäller flera kommuner gemensamt. Vårt krav innebär en decentralisering av beslut angående bostadsbyggandets omfattning från ett centralt verk, , till de regionala myndigheterna, länsbostadsnämnderna. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen framhåller att länsstyrelserna också i län med storstadsområden skall ha möjlighet att fördela bostadsbyggandet i hela länet. HANS () i
mot · FZ02670 · 1976-01-22 00:00:00 — 1975/76 670-680 Motion 1975/76: 670 av m. fl. om begränsning och samordning av statistiska uppgifter Företag, kommuner, organisationer, institutioner och andra organ åläggs i stor utsträckning att lämna olika slag av uppgifter till främst statliga myndigheter men också bl. a. till statliga utredningar. Det torde oftast vara som svarar för inhämtandet och sammanställningen av uppgifterna. Uppgiftslämnandet blir ofta betungande för dem det åligger. Inte minst blir belastningen kännbar försmå och medelstora företagare, som i allmänhet har ytterst begränsade administrativa resurser. Det är enligt vår mening angeläget att inhämtandet av uppgifter förenklas och begränsas bl. a. så att relativt onödiga aktiviteter på detta område slopas. En stor del av de uppgifter som inhämtas kommer anturligtvis att ligga till grund för planerings- och prognosverksamhet som får anses nödvändig i det moderna samhället. Det förefaller emellertid vara motiverat med en mer noggrann prövning än som förekommer av huruvida infordrade uppgifter är nödvändiga. Innan andra åtgärder vidtas bör därför undersökas om inte de önskade uppgifterna redan finns tillgängliga. En bättre samordning av insamlandet av statistik och andra uppgifter bör alltså komma till stånd. Det synes mest ändamålsenligt att en särskild nämnd inrättas för sovrande bland önskemål om uppgiftsinhämtande och för den nämnda samordningen. Nämnden bör bestå av representanter för staten, kommunerna och näringslivet. Den kan vara knuten till men skall ha en i princip från byrån fristående ställning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag angående en nämnd som skall ha i uppdrag att begränsa och samordna uppgifts insamlande på i motionen angivna grunder. () () I 1975 / 76.
mot · FZ02671 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 671 av m. fl. om inrättande av ytterligare en biträdestjänst vid i I budgetpropositionen har föreslagits att i tillföres fem nya handläggartjänster. En av tjänsterna har tillkommit genom att ansvaret för den regionala kulturminnesvården tillförs fr. o. m. Trots att fem nya handläggartjänster föreslagits har inte förutsetts tillföras några tjänster för biträdeshjälp åt dessa handläggare. Sedan omorganiserades 1971 har därmed - om budgetpropositionen antages - erhållit 12 handläggartjänster och endast tre biträdestjänster. Även i samband med omorganisationen blev i i viss mån missgynnad t. ex. i fråga om biträdestjänster för kartritning. Arbetsbelastningen på biträdespersonalen hos har därigenom ökat betydligt. Ovan angivna situation och den växande arbetsvolymen gör det omöjligt att även betjäna den nya kulturminnesvårdaren med biträdeshjälp. Sammanlagt har tjugo länsstyrelser i budgetpropositionen föreslagits få förstärkning på biträdessidan på planeringsavdelningarna. Att i skulle vara en av de få länsstyrelser som inte erhåller någon biträdestjänst för de utökade arbetsuppgifterna med kulturminnesvården förefaller inte rimligt med hänsyn till myndighetens totala biträdeskapacitet. Det är enligt vår mening nödvändigt att kulturminnesvården i sin nya organisation inom redan från början erhåller rimliga personella resurser. att beslutar att - under - i tilldelas ytterligare lönemedel för en kvalificerad biträdestjänst med . PER () () () ()
mot · FZ02673 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 673 av herrar i och Ekinge om energisparstöd åt vissa samlingslokaler Ungefär hälften av den totala energiförbrukningen i faller på uppvärmning av bostäder. Det har därför ansetts viktigt att medel ställts till förfogande för att stimulera investeringar som syftar till bättre hushållning med energi i befintliga byggnader. I budgetpropositionen bilaga 14 redovisar detta anslag under rubriken . Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Från anslaget bestrids utgifter för ekonomiskt stöd till energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader, bostadshus, allmänna samlingslokaler samt kommunala och landstingskommunala byggnader. Däremot kan en anslag utgå till samlingslokaler som enligt kungörelse om statligt stöd till allmänna samlingslokaler inte har karaktär av sådan lokal, t. ex. de flesta frikyrkolokaler. Målsättningen förenergisparkampanjen har varit att genom en rad åtgärder minska den totala energikonsumtionen i samhället. På så sätt skulle man bl. a. kunna minska vårt oljeberoende och förbättra bytesbalansen. Mot denna bakgrund bör det vara angeläget att energisparandet omfattar alla byggnader i landet. Då bör samhället generöst erbjuda stöd för förbättringsåtgärder utan alltför snäva gränser. Frikyrkolokaler kan av särskilda skäl ofta ej tas in under det speciella begreppet allmänna samlingslokaler. Ändå är dessa kyrkor i regel lokaler som är flitigt utnyttjade inte endast för gudstjänstbruk. Ofta förekommer andra aktiviteter för t. ex. barn, ungdomar eller pensionärer. Frikyrkolokaler finansieras nästan uteslutande genom frivilliga gåvor. Den ekonomiska bördan för den organisation som äger lokalen kan ofta bli tung. Utan den hjälp som ett statligt stöd innebär kan det ibland vara omöjligt att vidta energibesparande åtgärder. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att stöd för energibesparande åtgärder m. m. även skall utgå till samlingslokaler som inte har karaktär av allmänna samlingslokaler, t. ex. vissa frikyrkolokaler. () () 1* 1975/76.
mot · FZ02676 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 676 av i m. fl. om avdrag vid inkomstbeskattningen för underhållsbidrag till barn Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:675 föreslås 1. att beslutar att deklarationsavdraget för underhållsskyldiga om . per barn och år ersätts med en skattenedsättning, utgörande 60 "o av bidragsförskottet vid beskattningsårets utgång, 2. att beslutar att avdrag (vid bifall till punkt 1, skattenedsättning) medges även för upplupet bidragsbelopp, som betalas i efterhand. (vpk) (vpk)