ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021037 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1037 av m. fl. om slopande av mervärdeskatten på ränta vid avbetalningsköp gäller att samtliga kreditkostnader vid avbetalningsköp i princip är mervärdeskattepliktiga. var räntekostnader icke skattepliktiga enligt omsättningsskattereglerna. Eftersom bankernas krediter inte är mervärdeskattepliktiga uppstår en betydande olikhet i kostnadshänseende beroende på om kunden har möjlighet att erhålla banklån eller är hänvisad till avbetalningshandeln. Det föreligger alltså en skevhet i konkurrensförhållandena mellan avbetalningshandel och ej varuanknutna kreditformer. Skillnaden accentueras ytterligare av att banklånen har en lägre kreditkostnad än avbetalningshandeln. Den enligt vår mening ologiska kostnadsskillnaden har fått allt större betydelse allteftersom mervärdeskattesatsen höjts. Det kan vidare konstateras att mervärdeskatten på avbetalningskostnaderna får socialt olyckliga konsekvenser, eftersom beskattningen främst drabbar de köparkategorier som för inköp av hushållskapitalvaror är hänvisade till avbetalningshandeln. Avbetalningsräntor är visserligen avdragsgilla i inkomstbeskattningen men ej momsen på dessa räntor. De nu aktuella beskattningsreglerna har tillämplighet över hela varuområdet: för motorfordon såsom bilar och motorcyklar, vidare för TV, möbler, hushållsmaskiner, båtar etc. offentliggjorda betänkande belyser för övrigt också avbetalningshandelns alltjämt stora ekonomiska omfattning. I kreditköpkommitténs ovan nämnda betänkande föreslås regler om upplysningsskyldighet avseende total kreditkostnad vid konsumentköp. Vidare föreslås att domstolarna får möjligheter att undanröja oskäliga kreditkostnader. Ett genomförande av dessa förslag skulle innebära att några risker för ändrade räntedebiteringsnormer till följd av en ändrad mervärdeskattereglering icke skulle behöva befaras. har skrivit till regeringen och framfört förslag till ändringar i berört hänseende. Frågan skall behandlas inom ramen för den översyn av mervärdeskatteförordningen som pågår. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tili känna att räntekostnader i anslutning till avbetalningsköp icke skall medföra mervärdeskatteplikt. () ()
mot · FZ021040 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1040 av herr m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:79 om ändrade regler för beskattning av fåmansföretag m. m. Enligt förslag i propositionen 1975/76:79 skall fåmansföretag få åtnjuta avdrag för tantiem eller liknande ersättning till företagsledare eller honom närstående person först under det år då utbetalning skett. Ett genomförande av detta förslag skulle, eftersom det är företagsekonomiskt helt principvidrigt, i det stora flertalet fall medföra att användningen av tantiem och andra lönetillskott till ifrågavarande anställda i fåmansföretag inte längre bleve möjlig. Förslaget anges i propositionen vara betingat av önskvärdheten att uppnå neutralitet mellan olika företagsformer vid beskattningen. Konsekvensen av dess genomförande skulle emellertid bli en skärpning av dubbelbeskattningen och därmed en bristande neutralitet till nackdel för fåmanbolagen, som vida skulle överträffa den neutralitetsbrist som föreligger enligt gällande rätt. Företagsskatteberedningen föreslog att tantiem och liknande lönetillskott till delägare i fåmansbolag skulle anses tillgängliga för lyftning under det år då avdrag gjordes i bolagets räkenskaper. Detta förslag föranledde invändningar av deklarations- och preliminärskattetekniska skäl. Enligt vår mening måste emellertid en ändring i gällande rätt bygga på beredningens förslag. Därvid är det nödvändigt - för att inte den bristande neutraliteten i stället för till viss fördel skall bli till betydande nackdel för fåmansbolagsägarna - att beredningens förslag kompletteras med en bestämmelse som gör det möjligt att i efterhand, dvs. efter bolagets bokslut, korrigera delägares lön med hänsyn till bolagets resultat. Frågan härom bör med hänsyn till de praktiska svårigheterna göras till föremål för förnyat övervägande. Under åberopande av vad vi nu anfört hemställer vi 1. att avslår förslaget till ändring i p. 1 i anvisningarna till 41 ! ; såvitt gäller rätten till avdrag för tantiem och liknande ersättningar, 2. att ger regeringen till känna vad i denna motion anförts. () ()
mot · FZ021041 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1041 av i och om etableringen av nya systembolagsbutiker AB Vin- och Spritcentralen har monopol på import, export samt merparten av partihandeln med rusdrycker. Den huvudsakliga försäljningen går till , som i sin tur har ensamrätt till all detaljhandel. finns 310 försäljningsställen i 208 av våra 278 kommuner, varjämte det finns ett antal stationer där man kan beställa bolagets varor för leverans till hemadressen. Det är utomordentligt svårt att få att etablera nya försäljningsställen. De senaste årens medeltal har varit ca tre nya butiker . Beslutande myndighet är . Om tätorten som är aktuell för nyetablering har färre invånare än 5 000, fordras dock regeringens dispens. Det kan tilläggas att takten i nyetablering av butiker har varit i stort sett oförändrad och att alkoholpolitiska utredningen förordar samma politik i fortsättningen. Från nykterhetssynpunkt kan denna restriktivitet synas motiverad, eftersom flera utminuteringsställen regelmässigt leder till en något större försäljning och följaktligen en viss ökad risk för missbruk. Å andra sidan kan sägas att den som verkligen vill skaffa spritdrycker också gör det, även om avståndet till närmaste systembutik är långt. Från företagsekonomisk synpunkt är det säkerligen på många håll knappast lönsamt för Systembolaget att utöka antalet försäljningsställen. Enligt vår uppfattning väger dock servicekravet på ett monopolföretag som Systembolaget tyngre än de alkoholpolitiska och företagsekonomiska skälen för en fortsatt sträng restriktivitet. Den alldeles överväldigande delen av Systembolagets kunder är måttlighetsförbrukare av vin och sprit och upplever det som ytterst negativt att det ofta skall behöva vara så tidsödande och också kostsamt att komma fram till systemdisken. Långa avstånd, och vissa veckodagar också långa köer, kontrasterar ofördelaktigt mot ett betydligt smidigare förfarande på den andra sidan av våra gränser. Inom en inte alltför bör, enligt vår uppfattning, minst en systembutik finnas i varje kommun. 1 kommuner där ingen tätort har en befolkning överskridande 5 000 bör dispens regelmässigt lämnas. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av praxis i fråga om etablering av nya systembutiker i enlighet med vad i motionen anförts. () () i
mot · FZ021042 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1042 om avdrag vid inkomstbeskattningen för underhållsbidrag åt barn års taxering beslöt att avdragsbeloppet för underhållsbidrag till icke hemmavarande barn skulle höjas från . Underhållsbidragen har höjts och kommer med all sannolikhet att höjas . Dessa höjningar motiverar att det avdragsgilla beloppet ökas. För att slippa återkommande höjningar vore det önskvärt att det avdragsgilla beloppet knöts till basbeloppet, eller till gällande bidragsförskott. Många skäl talar för att hela underhållsbidraget borde bli avdragsgillt, eventuellt med den ändringen att underhållsbidraget blev skattepliktig inkomst hos mottagaren. Det senare skulle innebära att en påtaglig orättvisa mot de fullständiga barnfamlijema togs bort. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att av myndighet fastställt underhållsbidrag till barn skall vara avdragsgillt i sin helhet vid deklaration.
mot · FZ021043 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1043 om publiceringen av förhandsbesked från Skattelagarna har genom fortlöpande ändringar och tillägg blivit alltmer svårtolkade. Då det medför stora olägenheter för de skattskyldiga att icke säkert kunna bedöma den skattemässiga effekten av olika åtgärder, inrättades riksskattenämnden, som ingår i under namnet . Den har bl. a. till uppgift att lämna bindande förhandsbesked vid förfrågningar om tolkningen av olika skatteregler. Besluten kan överklagas i regeringsrätten. Nämnden publicerar besluten med tillhörande redogörelser. Det förekommer dock sådana mål som av olika skäl sekretesstämplas. En orsak härtill kan vara att det skulle skada den skattskyldige om målet offentliggjordes. På grund av den växande betydelse dessa olika utslag har fått till följd av skattelagstiftningens ökade komplexitet, har det visat sig besvärande och förenat med kostnadsökningar för de skattskyldiga att icke alla avgjorda ärenden publiceras. Hur snabbt ett visst mål nu kan avgöras i taxeringsnämnd, länsskatterätt och ev. kammarrätt kan bero på om den anlitade skattekonsulten råkat vara engagerad i ett liknande ärende, där ett ej publicerat förhandsbesked föreligger. Till yttermera visso kan det ha avgjorts även i regeringsrätten. Det är otillfredsställande att handläggningen av skattemål kan bli beroende av sådana irrationella omständigheter, eftersom icke heller de lägre instanserna har kännedom om de sekretessbelagda ärendena. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att ger regeringen till känna att instruktionen för bör ändras så, att publicering av avgjorda ärenden alltid sker men att, om sekretessbehandling krävs, detta beaktas.
mot · FZ021044 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1044-1052 1975/76: 1044 av herrar och Lidgård om rätt för egenföretagare till avdrag vid inkomstbeskattningen för ATP-avgift m. m. Det har numera visat sig att den s. k. får mycket negativa konsekvenser för många egenföretagare. Dessa konsekvenser påpekades redan vid tiden för uppgörelsen av företrädare för moderata samlingspartiet. Moderata samlingspartiet deltog inte heller i uppgörelsen. De negativa följderna av uppgörelsen måste dock rimligen rättas till. Företagna undersökningar visar speciellt negativa effekter för enskilda rörelseidkare, som bedriver verksamhet i enskild firma eller i form av handelsbolag. 1 inkomstlägen, som enligt den på grundade propositionen skulle bli föremål för skattesänkning på ca . för berörda egenföretagare, uppstår i stället en temporär skattehöjning på ca . Vidare blir, med den mycket stora höjning av socialavgifterna m. m. som följer av uppgörelsen, effekterna helt orimliga för den som övergår från att vara löntagare till att bli rörelseidkare. Som exempel kan här nämnas en på advokatbyrå anställd biträdande jurist som övergår till att bli delägare i byrån. Med den höjning av socialförsäkringsavgifterna och arbetsgivaravgiften som inträtt och med det brytande av sambandet mellan avgifter och förmåner som medfört framstår det som synnerligen angeläget att skapa rättvisa mellan olika företagsformer. Detta krav gör sig med än större styrka gällande, om man tar i betraktande att de förändringar på aktiebolagsrättens område som varit föremål för överväganden syftat till att uppmuntra företag av mindre omfattning att driva rörelse i annan form än i aktiebolag. De påtalade, inte avsedda negativa konsekvenserna undviks enklast genom att rörelseidkaren medges avdrag i rörelsen för nu ifrågavarande avgifter. Därigenom uppnås också en eftersträvad neutralitet i beskattningshänseende mellan olika företagsformer. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. 1 1975/76. 3 sam!. 1975/76: 1044 Med åberopande av det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i bestämmelserna om inkomsttaxering att rörelseidkare (egenföretagare) medges avdrag i rörelsen för ATP-avgift, socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen, sjukförsäkringsavgift och allmän arbetsgivaravgift (egenavgift). H. ()
mot · FZ021046 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1046 av m. fl. om vidgad rätt för yrkesfiskare till avdrag vid inkomsttaxeringen för fördyrade levnadsomkostnader Enligt gällande regler har den som i sitt arbete tvingas till bortovaro från hemorten rätt att för täckande av de fördyrade levnadsomkostnaderna erhålla visst skattefritt traktamente. Hur stort det skattefria avdraget är meddelas i anvisningar från . För fiskare, som har sin yrkesverksamhet på havet, gäller dock andra regler. Någon möjlighet till avdrag på samma sätt som gäller vid traktamentsersättningar i land finns ej. Yrkesfiskarna har i stället medgivits ett generellt avdrag med högst . för s. k. havsfiskare och . för sådana fiskare som bedriver sin verksamhet närmare kusten. Efter beräknade blir alltså avdraget dryga . per dag i det ena fallet och något . per dag i det andra. Skillnaden i beskattningen blir härigenom mycket stor mellan den som har sitt arbete på havet och den som på land måste arbeta utanför hemorten. Beträffande levnadsomkostnader, bortovaro från hemmet etc. kan fiskare fullt ut jämställas med t. ex. långtradarchaufförer och liknande yrkesgrupper. För att svenska fiskare skall ha möjlighet att komma i ett något så när jämställt läge både med övriga svenska inkomsttagare med arbete i land och även med sina nordiska yrkeskamrater är det nödvändigt att fiskarna får möjligheter att erhålla samma skattefria avdrag för sina fördyrade levnadsomkostnader som gäller för andra yrkesgrupper. 11, ex. har man infört ett speciellt skatteavdrag om maximalt 8 000 nkr. Att få en förbättring till stånd i nämnda avseende är mycket viktigt, inte minst med tanke på rekryteringen till yrket. Rekryteringen av yngre fiskare har varit alltför liten, som många fiskare i sin mest aktiva ålder lämnat yrket för att ta anställning i land. Till stor del har detta sin orsak i utformningen av reglerna för fiskarnas beskattning. 1975/76: 1046 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att utredning verkställs i syfte att uppnå sådan utformning av bestämmelserna angående inkomstbeskattningen försvenska yrkesfiskare att dessa i princip erhåller samma rätt till avdrag för fördyrade levnadsomkostnader som gäller för personer med arbete i land.
mot · FZ021047 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1047 av m. fl. om avsättning till investeringsfond för fiskeriföretag Det finns knappast något område inom det svenska näringslivet där intäkterna varierar så mycket mellan olika år som inom yrkesfisket. Denna ojämnhet i inkomsten gör det besvärligt för fiskeföretagens ägare att planera sina investeringar på ett för företagen vettigt och riktigt sätt, eftersom det f. n. saknas möjligheter till utjämning av inkomsterna genom överföring av inkomster från till ett annat. 1 våra grannländer däremot finns möjlighet att tillfälligt skattefritt avsätta medel i s. k. investeringsfond, vilken lår tas i anspråk för investeringar i sådana objekt som är avskrivningsbara enligt skattelagens bestämmelser. På grund av mycket kraftigt ökade investeringskostnaderna för de enskilda fiskeföretagen skulle det vara av ytterst stort värde om liknande möjligheter kunde tillskapas även för svenska yrkesfiskare. Möjlighet till uttag från investeringsfond bör även finnas under sådana år då fisket ger underskott. Medlen skall givetvis beskattas det år uttaget sker. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att utredning verkställs i syfte att tillförsäkra svenska fiskeföretag möjlighet att skattefritt avsätta medel i investeringsfond. () () . () ()
mot · FZ021049 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1049 om rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för arbetskläder Det är inte bara skådespelare och andra artister som skall ha rätt att göra avdrag för arbetskläder. Många vanliga löntagare tvingas att ha särskilda arbetskläder för att klara av jobbet. Då är det också rimligt att man vid deklaration får göra avdrag för dessa. Enligt beslut av medges nu en begränsad rätt till avdrag för arbetskläder. För det första är avdraget begränsat till högst . För det andra är avdragsrätten tidsbegränsad till (taxeringar). För det tredje är avdragsrätten i princip förbehållen vissa utvalda yrkesgrupper. Det måste vara helt fel att på detta sätt begränsa avdragsrätten när det gäller en sådan extrakostnad för intäkternas förvärvande som kostnader för arbetskläder innebär. Kostnader för skyddsutrustning och för skyddskläder får dras av utan beloppsbegränsning. Detsamma borde också gälla andra arbetskläder, såvitt det gäller kostnader utöver normala kostnader för gångkläder. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att reglerna om rätt till avdrag för arbetskläder inte skall tidsbegränsas, 2. att avdrag skall medges utan beloppsbegränsning, 3. att avdragsrätt skall medges var och en, som kan bevisa avdragsberättigade kostnader, och inte vara begränsad till vissa yrkesområden.
mot · FZ021050 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1050 om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Oljekrisen kom som en chock för oss alla. Behovet av att spara energi har blivit allt större. Detta är en naturlig följd av stegrade oljepriser och av ett ökat medvetande om att energiförsörjningen kan bli besvärlig. Den nya situationen har för skogsbrukets del betytt att det blivit mer lönsamt att ta till vara avfallsvirke för uppvärmning av hus. 1 första hand är detta intressant för de gårdar som är belägna i skogsbygder. Eldning med träprodukter kan numera utföras på ett enkelt och ekonomiskt sätt genom en tekniskt avancerad utrustning i värmepannor och i träflisanläggningar. Härigenom uppnår man också syftemålet att spara olja. Från skoglig synpunkt finns ytterligare en fördel. Genom att ta till vara avfallsvirke kan man med bättre ekonomi röja unga bestånd och sanera marker med låg produktion. Därmed främjar man också den långsiktiga tillväxten av skogsbestånden. Den skogsägare som tar till vara avfallsvirket från egen skog och omsätter denna i värmeproduktion gör en värdefull nationalekonomisk insats genom en minskad oljeförbrukning och tillväxtfrämjande åtgärder. Det finns alltså starka skäl för samhället att stimulera denna verksamhet. Som en stor nackdel för skogsägaren i hans samhällsnyttiga verksamhet måste dock betecknas det förhållandet att han är skyldig att betala skatt för sitt insamlade virkesavfall. Det måste betecknas som ologiskt att å ena sedan stimulera till olika besparingar i oljeförbrukningen och å andra sidan motarbeta dessa syften genom en inkonsekvent beskattning. Med den utveckling som energifrågorna fått är det hög tid att slopa beskattningen på uttag av bränsle från egen skog. Som ett ytterligare skäl för ett borttagande av denna skatt kan anföras att nuvarande beskattningsregler ger goda möjligheter till kryphål genom tekniska arrangemang och tvivelaktiga bytesaffärer. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att slopa beskattningen vid uttag av bränsle från egen skog.
mot · FZ021051 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1051 av herrar Åsling och om en datoranläggning för i I samband med behandlingen av propositionen 1975:57 om nytt system för automatisk databehandling inom folkbokförings- och beskattningsområdet uttalade att de använda datorernas överkapacitet borde kunna användas även inom andra områden av samhällslivet. Därmed avsågs främst verksamheten inom samhällsplaneringen på regional nivå. Frågan har sedermera varit föremål för utredning genom och statskontorets försorg. Enligt utredningsrapporten föreligger fyra alternativ som omfattar 14, 18, 21 eller 24 anläggningar. 1 budgetpropositionen föreslås nu att 18 länsstyrelser i stället för nuvarande 14 skall utrustas med datorer. Av och statskontorets rapport framgår dock att en driftsorganisation där varje länsstyrelse har en egen dator är att betrakta som en överlägsen organisationsform i jämförelse med vad som alltjämt förutsätts skola gälla, nämligen att sex län skall repliera på andra läns datorer. Av den föreliggande utredningen framgår klart att den nya skatteadministrationen kommer att kräva väsentligt större insatser genom datorer än vad som varit fallet. Hela granskningsorganisationen inom skatteadministrationen får förutsättas bli effektivare och snabbare med länsvis baserade datorer. Om varje länsstyrelse förses med egen dator, torde det också innebära ökad driftsäkerhet och en garanti för att den nya skatteadministrationen skall fungera på bästa sätt och erbjuda bästa möjliga service gentemot allmänheten. I det sammanhanget torde det också kunna hävdas att allmänhetens integritetsskydd bör kunna ordnas med större säkerhet vid datoranläggningar baserade på länsnivå. Länsbaserade datorer kan alltså sägas spela en avgörande roll för skatteadministrationens framtida funktion. Till detta får läggas samhällsplaneringens starkt växande behov av datortjänster. Om länsstyrelsernas planeringsavdelningar maximalt skall kunna dra nytta av datorservice, torde det vara en absolut förutsättning att varje länsstyrelse tillförs en datoranläggning. De stora anspråk på planeringsverksamhet som regionalpolitiken ställer är särskilt markerade i , där det regionalpolitiska utvecklingsarbetet nu måste ha högsta prioritet. Till detta får dessutom läggas de stora behov av datortjänster som den snabba expansionen inom turistnäring och rekreation ställer på aktiva insatser i planeringsarbetet. Vid ställningstagandet till investeringen i datoranläggningar vid länsstyrelserna borde det vara rimligt att utgå från det totala anspråket på datortjänster som kan 1975/76: 1051 ställas från de berörda länsstyrelserna. Vi anser därför att i skall förses med egen datoranläggning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av budgetpropositionen, bilaga 9 (), punkt C 6, beslutar att i skall förses med egen datoranläggning under hänvisning till vad i motionen anförts. . ÅSLING (c) PER ()
mot · FZ021054 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1054 av m. fl. om platsantalet vid kriminalvårdsanstalten i Utvecklingen på kriminalvårdsområdet med sjunkande beläggningar på slutna vårdanstalter är glädjande. För innevarande budgetår har en reducering skett på riksanstalter med omkring 300 platser, varav 40 i . Regeringen har fattat beslut om ytterligare reducering med 115 platser, därav med 40 i . Platsminskningen skall ske successivt och vara avslutad . Tidaholmsanstalten är således den enda institution där platsantalet minskas . En sådan snabb förändring kan givetvis inte ske utan att svårigheter uppstår. På denna anstalt arbetar fast anställd, yrkesutbildad personal, som är lokalt bunden. Den av regeringen beslutade förändringen kommer att påverka personalens arbetsmöjligheter. Anstalten är välutbyggd och torde därför i vårdhänseende väl tillgodose nuvarande krav. Mot denna bakgrund är det motiverat att regeringen företar en omprövning beträffande beslutet att reducera platsantalet med 40 vid Tidaholmsanstalten. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att hos regeringen begära omprövning beträffande beslutet att reducera platsantalet med 40 vid kriminalvårdsanstalten i . () ()