ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021928 · 1976-01-27 00:00:00 — av och om ökad användning av multrumsprincipen Regeringen har fastställt en helt omarbetad version av publikationen Svensk byggnorm (SBN). Olyckligtvis har man formulerat sig så, att det nu krävs två WC för bostäder av viss storlek. har uttalat sitt stöd, och myndigheterna är i princip positiva för andra lösningar av toalettfrågan än WC, varvid multrumsprincipen särskilt uppmärksammats. Genom bestämmelserna i har det emellertid blivit svårare för enskilda att lösa sin avfallsfråga med denna eleganta metod, ett multrum är nämligen utformat så, att köksavfall och latrin förmultnar i en gemensam behållare. Det är praktiskt och hygieniskt att ha sitt nedkast för våtsopor direkt i diskbänken. Planlösningen blir invecklad om man skall få plats med två toalettstolar på samma behållare som också rymmer sopnedkastet. Många värderar den bekväma hanteringen av våtsopor högre än glädjen att ha två toaletter. Dispens lämnas f. n. för att man skall kunna installera multrum som experiment. Multrumsprincipen har emellertid nu prövats , och tiden borde vara mogen för att godkänna denna ekologiskt förnuftiga och bekväma lösning som normalt alternativ till WC. Bestämmelser bör införas för detta i SBN. Det är nödvändigt med dyrbar ombyggnad av avloppssystemet på många håll. Sammanlagt kan det komma att behövas investeringar på i landet. Det är dags att pröva nya system. Kommunerna bör stimuleras att planera nya bostadsområden med multrumslösningar för att successivt kunna avlasta avloppsnätet. Med anledning av ovanstående hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära att sådan förändring i Svensk byggnorm vidtas att en toalett med multrumsprincip godkänns, 2. att beslutar att hos regeringen begära att planverket i samarbete med informerar om angelägenheten av att planera nya bostadsområden med multrumslösningar. () ()
mot · FZ02193 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 193 av m. fl om regionalt uppbyggda fastighetsdataregister, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1975/76:192 föreslår vi att beslutar att ge regeringen till känna 1. vad i nämnda motion anförts beträffande regionalt uppbyggda fastighetsdataregister, 2. vad i motionen anförts beträffande vikten av att i samband med upprättande av fastighetsdataregister skapa garantier för att gamla gårds-och sockennamn m. m. bevaras och används. () i Glömminge () i Lane-Herrestad
mot · FZ021933 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76:1933 av m. fl. om överförande av privata hyreshus i samhällets ägo Många av de problem som har aktualiserats beträffande bostadssanering och plangenomförande sammanhänger med det privata ägandet av hyresfastigheter och att ett ökat inflytande för hyresgästerna över sina boendeförhållanden därigenom försvåras. Ett överförande av alla privata flerfamiljshus till och kooperativ ägo är en avgörande förutsättning för utvecklande av hyresgästinflytandet. De krav som ställdes i arbetarrörelsens efterkrigsprogram om att gradvis överföra hyreshusen i samhällets ägo och kommunalisera tomtmarken är lika aktuella. Om bostadskonsumenternashyresgästernas intressen skall kunna tillgodoses på ett riktigt sätt måste samhället genom kommunerna, de allmännyttiga bostadsföretagen och bostadskooperationen äga och förvalta alla flerfamiljshus. Först då finns förutsättningar för boendedemokrati. Den privata ägardominansen i kombination med den stora ägosplittring som finns i många av de större kommunernas centrala delar och tätorterna har allvarligt försvårat genomförandet av en bra sanering av det äldre bostadsbeståndet. Erkännandet av bostaden som en social rättighet bör enligt vår mening medföra starkast möjliga begränsning av ägarintresset när det gäller andras bostäder. Det framstår allt klarare ju går att enskilt ägande och förvaltning av hyreshus är till nackdel för hyresgästerna. Enskilt ägande gör det svårare att genomföra en socialt inriktad bostads- och hyrespolitik. Det gäller exempelvis möjligheterna att stoppa hyresstegringar och pressa ned boendekostnaderna, förbättra boendemiljön, underhållet, servicen, trygghet i boendet och bestämmandet av de egna hyresvillkoren. Vi återkommer därför till vårt tidigare krav om upprättandet av en plan för ett successivt överförande av privata flerfamiljshus i samhällets ägo. Ett sådant överförande borde kunna genomföras under förslagsvis en femårsperiod. De ekonomiska insatser som behövs är betydande men skulle ändå inte sammantagna vara av större omfattning än omkring hälften av vad som läggs ned på militära ändamål. Vad det handlar om är att överta lånen på fastigheterna, och de kontanta insatser som erfordras är högst fastighetsägarnas eget insatta kapital. Formerna för övertagande och överförande till kommunerna och bostadskooperationen kan lösas genom en enkel lagstiftning och frågan om inlösen av fastighetsägarnas eget kapital kan exempelvis genom särskilda statliga lån med fördelaktiga lånevillkor. Det är här fråga om ett stort samhälleligt engegemang, men det är ju bara genom sådana som man kan garantera en tryggad mark- och bostadsförsörjning till rimliga kostnader. Med hänvisning till det anförda föreslås att 1. uttalar sig för ett successivt överförande av privata hyreshus i samhällets ägo, 2. hos regeringen hemställer att en plan utarbetas för genomförande av denna målsättning. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ021934 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot markspekulation De förändringar som genomförts beträffande markpolitiken genom införandet av markvillkoret innebär på lång sikt en klar förbättring av möjligheterna att komma till rätta med markspekulation och monopolintressen. De medel som kommunerna nu har till sitt förfogande är emellertid otillräckliga genom den långa respittid som markägare erhållit innan markvillkoret träder i full tillämpning. Det kommunala markmonopolet bör därför utökas så att samhälleligtkommunalt ägande av marken blir en förutsättning för att stadsplaneläggning skall få ske och marken börja bebyggas. Den enda effektiva metoden att stoppa markprisstegringen och kapitalintressena och förhindra den del av hyresutplundringen som har sitt upphov i markspekulation är att samhället blir ägare till all mark avsedd för samhälls- och bostadsbyggande. Man måste enligt vpk:s mening skapa ett reellt samhälleligt planmonopol som inte begränsas av enskilda ekonomiska vinstintressen och som även kan lösa grundläggande problem inom markprisutvecklingen. Genom ett villkor om att endast samhällsägd mark får stadsplaneläggas kan gällande markvillkor kompletteras med ett generellt gällande markvillkor som skulle få stor betydelse i kampen mot markspekulationen i dess olika former. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar uttala att endast samhällsägd mark får stadsplaneläggas samt hos regeringen hemställer om förslag till sådan lagstiftning. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ021935 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en bostads- eller samhällsbyggnadsbank Den helt avgörande frågan för boendekostnadernas storlek är bostadsfinansieringen, frågan om billigare pengar till bostadssektorn. Det handlar om räntans storlek och amorteringstidens längd för de statliga bostadslånen liksom kreditförsörjningen till bostadsbyggandet på . En sänkning av de garanterade räntenivåerna utan årlig upptrappning, en förlängning av amorteringstiderna och en statlig totalfinansiering genom en bostads- eller samhällsbyggnadsbank är krav som bör genomföras. Förslag i den riktningen har förts fram tidigare kommunisterna och från den övriga arbetarrörelsen, från fackföreningar och fackförbund, från hyresgästföreningar osv. men har ännu inte gett resultat. Vid upprepade tillfällen har uttalanden gjorts i utskottsbetänkanden och från sida om fördelarna med en totalfinansiering. Enligt dessa uttalanden har fördelarna med en statlig totalfinansiering ansetts vara så påtagliga att de borde avstås endast av mycket tungt vägande skäl. För vår del har vi inte kunnat finna att några sådana tungt vägande skäl kunnat redovisas, men trots detta har avslagit de vpk-motioner som väckts under en lång följd av år. Vi återkommer med vårt förslag om inrättande av en statlig bostads- eller samhällsbyggnadsbank och en statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet med enhetslån till låg och fast ränta. Det nuvarande systemet för bostadsbyggandets kreditförsörjning är helt otillfredsställande och leder till onödiga fördyringar som får betalas av hyresgästerna. Vi har i tidigare sammanhang sagt och vi upprepar att nuvarande system är både orationellt och dyrt. Genom införande av statliga enhetslån skulle byggnadskreditiven med sina höga räntor kunna avskaffas, och systemet med olika lån, ibland i flera kreditinstitut, skulle kunna ersättas med ett lån i ett kreditinstitut. Det är viktigt att söka inrätta ett lånesystem där man maximalt kan utnyttja alla resurser till bostads- och samhällsbyggandet utan onödiga fördyringar. De gamla kraven om statlig totalfinansiering, lågränta och bostadsbank måste förverkligas för att pressa ned byggnadskostnader och kapitalkostnader och därigenom åstadkomma lägre hyror, framför allt i nyproduktionen. Ett genomförande av dessa krav är av grundläggande betydelse för möjligheten att bedriva en socialt inriktad bostadspolitik och av avgörande betydelse för lönearbetarna-hyresgästerna i deras kamp för lägre priser och hyror, på kapitalets-profitens bekost I den finanspolitiska motionen från vpk har krav ställts om en omedelbar sänkning av diskontot som led i övergången till lågräntepolitik. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer om förslag rörande statlig totalfinansiering (enhetslån) genom bostads- eller samhällsbyggnadsbank, som tillhandahåller kapital till bostadsbyggandet och dess följdinvesteringar till en låg och fast ränta, vilka förslag skyndsammast möjligt måtte föreläggas för ställningstagande. (vpk) i (vpk) i (vpk) INGA (vpk) (vpk)
mot · FZ021937 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. Totalt har företagsamheten, enligt en statlig utredning gällande , att brottas med över 700 uppgiftskrav från myndigheter innehållande 74 000 deluppgifter. Uppräknas dessa med antalet berörda företagare och antalet återkommande uppgiftskrav , blir resultatet att drygt en miljard deluppgifter fylls i . Någon exakt beräkning av vad uppgiftslämnandet kostar företagen har inte gjorts. Kostnaden baserar sig på beräkningen att varje deluppgift kostar en krona att ta fram. Troligen ligger kostnaden avsevärt högre. Företagen upplever de ständigt ökade kraven på uppgiftslämnande som en tung börda, detta gäller speciellt de mindre företagen där företagaren själv måste använda nätter och helgdagar eller anlita servicebyråer för att klara uppgiftslämnandet. Naturligtvis behövs ett visst uppgiftsunderlag för att klara samhällets planering, men har kraven på uppgifter från företagen nått en sådan omfattning, att det måste anses orätt av samhället att kräva detta gratisarbete av företagen. De krafter som ständigt driver fram nya uppgiftskrav är betydligt starkare än de faktorer som bromsar tillkomsten av nya uppgiftskrav eller rent av reducerar antalet uppgiftskrav. För att komma till rätta med det ökade kravet på uppgifter från företagen bör ett särskilt kontrollorgan inrättas, vilket skall granska och kontrollera myndigheters och andras uppgiftskrav. Dessutom bör en utredning tillsättas för att utreda frågan om ersättning till företagen för deras arbete med uppgiftslämnandet. De skäl som främst talar för en ersättning till företagarna för deras uppgiftslämnande är att a) en ersättning skapar rättvisare förhållanden mellan olika företag med skiftande omfattning av uppgiftslämnande, b) en ersättning möjliggör bättre och mer genomarbetade svar från företagens sida, varigenom värdet av undersökningarna och den därpå grundade statistiken skulle kunna öka väsentligt, c) ett ersättningssystem skulle åstadkomma en ekonomisk prövning av varje uppgiftskrav, varigenom myndigheter och andra som begär uppgifter skulle bibringas en större kostnadsmedvetenhet. Med stöd av vad sorn anförts hemställes att hos regeringen anhåller om tillsättandet av en utredning med uppgift 1. att framlägga förslag till ett kontrollorgan med uppgift att kontrollera, granska och samordna myndigheternas uppgiftskrav på företagen, 2. att framlägga förslag om ersättning till företagen för deras arbete vid fullgörandet av sin uppgiftsskyldighet. () () () () HANS () () () () () () () PER () i Gäddvik
mot · FZ021938 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1938 av i m. fl. om bestämmande av bränslekostnad för hyresgäst Mellan 100 000 och 150 000 hushåll i , vilka hyr lägenhet i privatägda flerfamiljshus, betalar bränslekostnaderna för boendet enligt en s. k. inklusive-klausul. Denna typ av klausul innebär i vissa fall att utdebiteringen av bränslekostnaden baseras på bränsleåtgången i huset och att dagens oljepris omräknas enligt en särskild faktor till priset per hektoliter koks! Därefter minskas kokspriset med den del av värmekostnaden, som redan tidigare ingår i grundhyran. Värmetillägget bestäms i procent av den nämnda grundhyran. Enligt överenskommelse mellan parterna på hyresmarknaden i har grundhyran . per kvm gällt för hus med centralvärme och varmvatten. När oljepriserna stiger, så ökar också det procentuella värmetillägget. Vissa jämförelser visar, att denna bränsleklausul som tillämpas av , blir klart dyrare för hyresgästerna än de vanliga s. k. exklusive-klausulerna. Exklusive-klausulen innebär vanligen att hyresgästen debiteras en preliminär bränslekostnad , vilken därefter jämföres med den faktiska bränslekostnaden och justeras i förhållande till denna. Både beträffande inklusive- och exklusive-klausuler förekommer ett antal olika varianter. Stockholms fastighetsägareförenings inklusive-klausul innebär i realiteten, att bränslekostnaden varierar med priset för det använda bränslet men utan hänsyn till vad som faktiskt förbrukas. Om därför underlaget för beräkningen är upptaget för högt, blir också uttaget av bränslekostnad för högt. I en frågestund i ansåg bostadsministern, att bränslekostnaderna kunde slå olika beroende på användningen av olika klausuler. Om nu gällande klausuler inte leder till ett tillfredställande resultat borde det i första hand ankomma på hyresnämnderna att pröva frågan om ändring av de använda bränsleklausulerna. I avvaktan på avvecklingen av hyresregleringen tycks det inte bli några förhandlingar om fastighetsägarnas bränsleklausul i . har begärt lagändring i framställning till regeringen. Med de höga bränslekostnader som råder kan det inte vara skäligt att i längden basera uttaget från hyresgästerna på en klausul, som övertaxerar värmetillägget i förhållande till självkostnaden. Det är heller inte rimligt med en bränsleklausul som är så krånglig att den knappast låter sig kontrolleras. Därmed saknas också incitament till energisparande. Mot denna bakgrund finns det nu anledning att införa ett lagförbud mot användning av s. k. inklusive-klausuler för beräkning och uttag av bränslekostnader från såväl bostads- som lokalhyresgäster. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag om sådan ändring av § 19 a hyreslagen, att förbud införes mot användning av s. k. inklusive-klausul för bestämmande av bränslekostnader för hyreslägenheter.
mot · FZ021939 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1939 av herrar och om glesbebyggelsebegreppet vid byggnadsplaneringen Tätbebyggelsebegreppet, som det framställs i 6 § byggnadslagen, är för gemene man svårförståeligt och därmed olyckligt. Med tätbebyggelse avses bebyggelse av några få hus. Till och med där enstaka eller inget hus finns kan tätbebyggelse råda. Detta beror på att begreppet också innefattar framtida förväntningar om bebyggelse. För allmänheten framstår folk- och bostadsräkningens tätbebyggelsedefinition som mera naturlig. Planmyndigheter, tjänstemän och politiker skulle undgå många frågor och de enskilda slippa mycket huvudbry om tätbebyggelsebegreppet ändrades i överensstämmelse med vedertagna uppfattningar. Frågan är om man inte rent av skulle kunna slippa begreppen tät- respektive glesbebyggelse i byggnadslagen, då all bebyggelse numera i princip skall prövas lämplig från allmän synpunkt. Kraven på formell planläggning bör kunna ställas från andra utgångspunkter än de nuvarande. Inte sällan åstadkoms , på grund av kraven på planläggning och de kostnader denna medför, i miljön olämplig och alltför omfattande bebyggelse. Den allmänna lämplighetsprövningen bör även ske beträffande glesare bebyggelse och komma till stånd utan att plan upprättas. Även enklare utredningar än formella planer bör, där så erfordras, kunna ställas ut och bli föremål för allmänhetens och grannars granskning. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att glesbebyggelsebegreppet blir föremål för överväganden, i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · FZ02194 · 1976-01-13 00:00:00 — 1975/76 194-198 Motion 1975/76: 194 av m. fl. Offentliga utfrågningar i utskott skulle berika arbete och den offentliga debatten. Ofta samlar utskott in ny och värdefull information bl. a. genom utfrågningar av experter, statsråd, företrädare för organisationer och andra. Med hjälp av muntligheten och frågeformen kan man då få fram information som annars skulle utebli. Det är beklagligt att sådana utfrågningar, enligt nuvarande författning, endast kan ske inom stängda dörrar. Regeringen och grundlagberedningens majoritet lyckades 1973 aldrig motivera sekretessen. Påståendet att offentliga utskottssammanträden skulle försvaga allmänhetens intresse för kammardebatten är ogrundat. Enligt vår mening kommer i stället allmänhetens intresse för riksdag och politik att öka om viktiga utfrågningar i kan ske offentligt. Därmed stiger också intresset för kammardebatten i ärendet. har denna reform diskuterats, inom och utom . har krav på offentliga utskottsutfrågningar drivits från liberalt håll . har förslaget fått än större tyngd. Kraven på närdemokrati, öppenhet och insyn har växt. Mångas misstro mot politiken gör det särskilt viktigt att skapa former som ger en mer vital roll i samhällsdebatten. Statens maktutövning sväller och kräver en bättre kontroll. Det är lätt att ange en rad frågor och projekt där offentliga utskottsutfrågningar i skulle betyda mycket: 80, energipolitiken, de statliga företagens expansion, ungdomsarbetslösheten för att bara ta några exempel. att antar följande lydelse av 4 kap. 12 § RO: 1 1975/76. 3 sam!. 12 § Utskott skall är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som säges i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begärs av minst en tredjedel av ledamöterna i utskottet. /ENKEL (fp) () ()
mot · FZ021941 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1941 av m. fl. om inrättande av en vägmarksersättningsfond De kommuner som berörs av rikshuvudvägar och större länsvägar ställs ofta inför svåra problem. Då utbyggnader av dessa vägar ifrågasätts i olika planeringssituationer måste ofta stora områden läggas under byggnadsförbud. Därtill kommer att behandlingen av dylika planfrågor sträcker sig över en lång följd av år. Det finns exempel från där vissa trafikleder diskuterats och planerats utan att det lett till något beslut. Men vägarna finns fortfarande i regionplanearbetet som aktuella . Och det utsägs att markutrymmen för dessa vägar skall hållas öppna. Detta medför i sin tur byggnadsförbud och mera, ett förhållande som drabbar den enskilda markägaren hårt, då marken inte kan bebyggas och inte heller säljas på den öppna marknaden. Det är orimligt att tänka sig en inlösen. En marklösen för de vägprojekt som det är fråga om i skulle uppgå till så väldiga belopp att de förhindrade all annan markpolitik. Till bilden hör dessutom att markägarförhållandena har sin grund i gamla avstyckningar, som tillkommit utan kommunens medverkan. Som regel är de ett resultat av kontakt mellan markexploatören och . De här beskrivna problemen, som uppstår genom utläggning av vägmarksreservat och därmed långvariga byggnadsförbud, är svårlösta. De drabbar också kommuner och enskilda så olika. De som råkar ligga i vägen för reservatet drabbas av ekonomiska förluster medan de som ligger på behagligt avstånd kan göra stora vinster, Det kan ifrågasättas om inte den bästa lösningen vore att staten övertog kommunernas skyldigheter beträffande marklösen, För detta ändamål borde det finnas en statens markinlösensfond. Även planeringsförutsättningarna kunde behöva omprövas, så att utläggning av ett vägmarksreservat följdes av ett stadgande om omedelbar fixering av sträckning och bredd av vägområdet. En sådan ordning skulle vara till stor nytta vid den kommunala detaljplaneringen. Byggnadsförbuden borde begränsas till . Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en prövning av möjligheterna att inrätta en vägmarksersättningsfond i syfte att underlätta markplaneringen i kommunerna i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · FZ021944 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1944 av i m. fl. Från moderata samlingspartiet har vi under en följd av år reagerat mot de stora och snabbt stigande kostnaderna för (). I årets budget föreslås en ökning av anslagen till SCB från 125,6 milj. kr. för /76 till nära 158,7 milj. kr. för /77. Det är en ökning . Bakom denna siffra ligger bl. a. en kraftig personalökning: antalet anställda ökar från 1 620 personer till 1 771, dvs. med mer än 150. Enligt vår uppfattning är denna snabba expansion av SCB inte erforderlig. De uppgifter som SCB har att handlägga borde rymmas inom en anslagsram på 140 milj. kr. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att till : Statistik, register och prognoser för /77 anvisar ett förslagsanslag av . () ()
mot · FZ021945 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1945 av herrar i och i Lane-Herrestad om övergång till centralantenner för radio och TV Bostadsmiljöerna i tätt bebyggda områden förfulas i alltför många fall av en skog av TV-antenner detta t. o. m. i områden där man eljest beaktat värdet av en kulturhistorisk miljö vid utformningen av yttre detaljer. Det torde inte föreligga delade meningar om att estetiska vinster kunde göras genom en ytterligare användning av centralantenner för samlade bostadsområden, En sådan utveckling främjas genom att vid beräkning av låneunderlag för bostadslån tillägg får göras för centralantenn för radio och TV. Beloppet har angetts till . per lägenhet med ett uttag och . per lägenhet med två uttag. Motsvarande kostnader torde också användas vid jämförelser av lägenheters standard. Det kan emellertid bli aktuellt att ta upp dessa frågor också i samband med tillkomsten av exploateringsavtal och detaljplan och kanske även genom tillämpning av anläggningslagen och ledningsrättslagen. Ytterst har frågorna också samband med planverkets rekommendationer för utformning av bostadens grannskap samt byggnadsstadgan med därtill knutna råd och anvisningar. Det kanske t. o. m. finns anledning att överväga allmänna anläggningar under vissa förutsättningar. Frågan har inte endast ekonomiska och administrativa utan också tekniska anknytningspunkter. Om emellertid huvudsyftet som sådant kan biträdas vilket får förutsättas bör en allmän genomgång av frågeställningarna göras och redovisas, så att underlag ges för beslut och konkreta åtgärder eller eventuellt ytterligare utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder som främjar och påskyndar en övergång till centralantenner för radio och television. . () i () i Lane-Herrestad