mot · FZ021496 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1496 Högskolornas servicefunktioner har alltid riskerat att komma i efterhand i de stora universitetsreformerna. Huvudfrågorna om undervisning och forskning dominerar intresset. Enligt ett utkast till högskolelag gäller detta även U 68-reformen. Lagförslaget nämner varken datacentraler eller bibliotek. Det föreligger numera enighet om att universitetens datacentraler finansieras på ett sätt som kan accepteras. Den nu gällande anslagsordningen medverkar inte till ett gott utnyttjande av offentliga resurser. Ett anslag (s. 413, bilaga 10) om fördelas på institutionerna. Pengarna returneras till datamaskincentralerna som ersättning för uppdrag. Körningarna får endast förläggas till någon av universitetens datacentraler. Systemet medger ingen prioritering mellan datakörningar och andra aktiviteter och tillåter inte heller val mellan universitetsdatacentraler och andra. De fem nuvarande universitetsdatacentralerna kommer att eftersträva både så stor del av anslaget för sina kunder som så storegen datamaskinanläggning som möjligt. De nuvarande maskinerna och driftsorganisationerna är därför större än behovet. Överkapaciteten dumpas på den fria marknaden. Kunderna här kräver dock ibland mer service än den genomsnittliga högskoleanvändaren. De senare riskerar att bli andrahandskunder hos sina egna datacentraler. Även biblioteksorganisatörens två dokumentationscentraler i visar en tvivelaktig lönsamhet. Dessa två institutioner, förenade med de många små biblioteken i , skulle skapa en rationell organisation i denna region med tillräckligt brett verksamhetsfält. Samma vinster kan uppnås i om bibliotek uppgår i universitetsbiblioteket. Precis som datacentralerna bjuder dokumentationscentralerna ut sin överkapacitet på den fria marknaden till subventionerat pris. region saknar f. n. dataorganisation. En sådan förutsätts inrättad i samband med U 68. Ovanstående konsolidering av bibliotek och dokumentationscentraler är däremot endast en konsekvens av de principer beslutade . De tolv nya serviceorganisationernas målsättning är en viktig fråga. De skall i U 68-organisationen täcka servicebehov inom regionen. Efterfrågan skall i första hand avkännas genom en belastning på programanslagen för undervisning och forskning. Den hittillsvarande erfarenheten av programbudget vid två högskolor är att denna ansiagsfördelningsteknik fungerat väl åtminstone i här berört avseende. Det uppstår en förtroendefull och reell förhandling mellan högskoleenheterna och hög skoleinstitutionerna, och dessa förblir medvetna om att den service de begär av datakörningar och biblioteksservice har ett pris. Principen bör därför tilllämpas i U 68-organisationen. Om så sker skulle bl. a. följande fördelar uppnås: 1. att varje universitetsregion tillförs dels en data-, dels en biblioteksorganisation och att denna konstruktion inarbetas i högskolelagen, 2. att dessa organisationer administrativt sorterar under respektive regions universitet, 3. att båda organisationerna i första hand skall betjäna den egna regionens servicebehov, 4. att servicetäckningen allt efter lokala förhållanden kan ske med egna resurser, genom överenskommelse med andra regioners institutioner eller genom kontrakt med utomstående, 5. att en viss region efter överenskommelse från fall till fall kan anförtros ansvar för att försörja hela landet med specialistservice, 6. att kostnaderna för serviceorganisationerna skall fördelas på respektive program för de högskoleenheter som betjänas, 7. att service till utomstående skall ersättas, så att full kostnadstäckning uppnås och att sådan extern service inte varaktigt skall tillåtas eftersätta den interna. Med åberopande av det anförda hemställes att hos regeringen begär att den nya högskoleorganisationens servicecerksamhet tillföres data- och biblioteksorganisation i enlighet med vad som anföres i motionen.