mot · FZ022179 · 1976-02-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2179 av m. fl med anledning av propositionen 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering och lokalisering m. m. Genom rubricerad proposition har regeringen föreslagit viss ändring i lärarhögskoleorganisationen, vilken bl. a. innebär att den praktisk-pedagogiska utbildningen av ämneslärare i , och samt klasslärarutbildningen i , , , och skall avvecklas. Propositionen grundas på en rapport från arbetsgruppen för vissa lärarhögskolefrågor. Denna tillsattes och avlämnade sin rapport . Gruppen grundar sina beräkningar av utbildningsbehovet på vissa prognoser, som man redovisat. Dessa har rönt stark kritik av ett flertal remissinstanser, dels på grund av att de grundar sig på värden och därför måste anses icke relevanta , dels också på grund av att man icke tagit hänsyn till den utveckling på området som ägt rum eller är under planering, såsom flexibel pensionsålder, ökade lärarbehov, förväntat beslut om kortare arbetsdag, utökad rätt till ledighet för studier etc. Det mest talande exemplet är att ett prognosticerat överskott på 2 700 lärare i verkligheten motsvarades av ett överskott på 425, vilket innebär ett prognosfel på . Det kan enligt vår uppfattning icke vara rimligt att grunda ett så ingripande beslut på så osäkra, för att icke säga oriktiga, prognoser. Vi hävdar också att de föreslagna minskningarna av intagningsklasserna icke står i överensstämmelse vare sig med de verkliga behoven eller med det uttalande som gjort i utbildningsutskottets betänkande 1975:10, där man tydligt utsäger att utbildningskapaciteten icke får anpassas enbart efter behovet utan också med hänsyn till de studerandes efterfrågan på utbildning. I överensstämmelse härmed anser vi att utbildningen bör vara kvar enligt nu rådande förhållanden. Därest indragning av klasslärarutbildningen blir nödvändig, bör av pedagogiska skäl integration av förskollärare, fritidspedagog-, lågstadie- och mellanstadielinjerna i regel säkerställas på de orter där någondera av dessa utbildningar skall anordnas. Vidare bör centralisering till de större lärarhögskolorna och därmed ofta även de större orterna undvikas. Icke minst i samband med U 68-propositionen (prop. 1975:9) betonades vikten av att högskoleutbildningen decentraliseras för att göra den tillgänglig för alla. På sidan 488 i nämnda proposition säger departementschefen: Jag delar helt U 68:s, många remissinstansers och U 68-beredningens uppfattning om betydelsen av att öka högskoleutbildningens tillgänglighet i I 1975/76. Avstånden till utbildningsenheterna utgör ett faktiskt hinder för många att få del av den högskoleutbildning som de har behov eller intresse av och förutsättningar för. Detta hinder torde upplevas som särskilt påtagligt bland studerande från arbetarhem. En fortsatt utbyggnad av högskoleutbildning på flera orter utanför universitetsorterna bör därmed verksamt kunna bidra till att i socialt hänseende utjämna rekryteringen till högre studier. Inte minst torde för många människor närhet till utbildningstillfällena vara en viktig förutsättning för att återkommande utbildning skall kunna bli verklighet. En utbyggnad med denna inriktning är självfallet också, som U 68 närmare utvecklat, av stor regionalpolitisk betydelse. I nu aktuell proposition föreslås ett helt motsatt förfarande. Smärre orter som får exempelvis vika för . Med hänsyn till den bristande jämvikt som redan finns i , regionalpolitisk! sett, är förslaget ologiskt även från den synpunkten. Med hänsyn till att elevrekryteringen till i är starkt lokalbetonad (kom mer än hälften av eleverna från hemlänet och det närliggande ) kommer ett beslut enligt propositionen att verkligen allvarligt försvåra för presumtiva elever att tillfredsställa sina utbildningsönskemål. Om ungdomar får välja mellan alternativen den något bättre ämnesvalsmöjlighet som en större skola kan ge och att ha utbildningen nära hemorten, väljer de utan tvekan det senare alternativet. Från såväl regionalpolitisk som utbildningspolitisk samt från social synpunkt bör de nuvarande smärre lärarhögskolorna alltjämt få fortsätta klasslärarutbildning. i utgör en av hörnstenarna till den redan beslutade högskolan därstädes. Genom att ta bort klasslärarutbildningen elimineras en av förutsättningarna för att verkställa detta beslut. har dessutom genom samarbete med kommit att betyda mycket för utbildningsverksamheten inom hela länet. F. n. råder vissa förhållanden som kan visa resultat både i ändrat lärarbehov och i ändrade utbildningskrav. Så pågår exempelvis förhandlingar mellan och lärarorganisationerna om ett ramarbetstidsavtal som, beroende av avtalsresultatet, kan avsevärt öka lärarbehovet. Beslut om ev. kortare arbetsdag för småbarnsföräldrar kan komma snart. Beslutet om rörlig pensionsålder som träder i kraft kan få konsekvenser som icke nu kan överblickas. kommer i propositionen . Innehållet är ej till fullo känt. De regionala organisationskommittéerna håller just nu på att organiseras. lärarutbildningsutredning pågår för fullt och beräknas pågå hela detta år. Att under ett så intensivt skede av reformer och utredningar fatta ett ingripande beslut rörande utbildningskapaciteten är icke lämpligt. Slutligen bör de bekymmersamma förhållanden som träffar personalen beaktas. Skall lärare med grundbefattning vid återgå till dessa, blir befattningshavare där friställda. Många lärare har icke grundbefattning etc. Frågan angående personalens tillgodoseende vid nedläggning av klasslärarutbildning måste genomarbetas mycket mera ingående än som skett i förevarande fall. Med hänsyn till vad ovan anförts anser vi att den förändring av organisationen av lärarutbildningen som föreslås i propositionen 1975/76:89 icke är mogen för beslut . LUT:s och de regionala organisationskommittéernas förslag i ärendet bör avvaktas. De justeringar av medelsäskanden som ett bibehållande av nu befintlig utbildningsorganisation för med sig är sannolikt obetydliga men bör beaktas och verkställas av vederbörande utskott. Vi förmodar att de synpunkter som ovan framförts och närmast hänför sig till förhållandena i äger motsvarande aktualitet i övriga berörda län. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att i avvaktan på förslag från LUT 74 och regionala organisationskommittéer samt med avslag på propositionen 1975/76:89 i berörda delar intagning till ämnesläraroch klasslärarutbildning t. v. får ske vid samtliga de lärarhögskolor som hitintills haft sådan utbildning. N. () i Trobro