mot · FZ021432 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1432 av i och i om ökat anslag till skolans föräldra- och elevorganisationer Krav på insyn och ökad information är självklara inslag i samhället. Detta gäller också skolan, som genomgått en betydande förändring under en intensiv reformperiod. förslag kommer, i den mån de förverkligas, att ytterligare förändra skolans arbetsformer i riktning mot en smidigare resursanvändning och starkare krav på samråd i de flesta frågor för alla verksamma i skolan. Det är naturligt att eleverna och deras organisationer är med och påverkar skolans utformning och arbetssätt. För att detta dock skall kunna ske även framöver måste elevernas organisationer ges verkliga resurser för utbildning av sina funktionärer i skolans olika samrådsorgan. I skolan har elevsidan en svag ställning. Detta beror naturligtvis oftast på låg ålder och brist på erfarenhet från föreningsliv och av sammanträdesteknik. Elevorganisationerna spelar en stor roll i skolans, utveckling. Hundratals elevfunktionärer i elevråd och samarbetsnämnder utbildas genom organisationernas försorg. Elevorganisationerna företräder landets elever i flera offentliga utredningar och kommittér. Elevers , , är med sina drygt 50 000 medlemmar representerat i t. ex. , SSK och . Organisationen innehar desutom flera styrelseuppdrag inom den offentliga förvaltningen. Arbetet inom dessa organ debatteras kontinuerligt inom distrikt och elevråd sedan distribuerat informationsmaterial och sammanfattningar av utredningsbetänkanden. Det är inget tvivel om att elevorganisationerna behövs i skolans arbete. Det samhällsfostrande i deras arbete är odiskutabelt. De aktiverar eleverna och stimulerar till nytänkande i den skolpolitiska debatten. Elevorganisationernas arbete skiljer sig inte i nämnvärd grad från ungdomsorganisationernas arbete. Dock föreligger den stora skillnaden att elevorganisationerna inte uppbär samma ekonomiska stöd som ungdomsorganisationerna. Landstingsbidrag utgår inte, med några få undantag. Genom den knappa bidragsgivningen hämmas verksamheten på ett högst olyckligt sätt. Det finns inga fastställda normer för hur bidragen till elevorganisationerna (ej heller till föräldraorganisationerna) skall fördelas. Departementet uppger att man gör en "allmän bedömning av varje organisation, då man fastställer beloppet . Detta system försvårar naturligtvis organisationernas långsiktiga planering, ja, omöjliggör den, som organisationerna utlämnas till departementets godtycke. Detta förhållande kan inte accepteras. I årets budgetproposition uppgår det ekonomiska stödet till föräldra- och elevorganisationerna till , vilket jämfört med innevarande budgetårs anslag (.) endast innebär en kompensation för inflationen. Uppräkningen har varit av samma slag de . För att över huvud taget få en realistisk möjlighet att utbilda funktionärer och elevrådsrepresentanter måste resurserna ökas väsentligt. bör i klarhetens intresse och för att möjliggöra en meningsfull planering klara bidragsbestämmelser utformas och rättvisa fördelningsgrunder uppställas. 1 avbidan på ytterligare utredning torde medelstillskottet kunna begränsas till , innebärande ett totalanslag /77 på 2 milj. kr. Med hänvisning till vad som sålunda anförts får vi hemställa 1. att för /77 anvisar 2 milj. kr. till stöd för föräldra- och elevorganisationer, 2. att tillika beslutar att hos regeringen anhålla om att den på lämpligt sätt utreder det fortsatta samhälleliga stödet till föräldra- och elevorganisationerna på central och regional nivå i syfte att med avseende på anslag, bidragsnormer och fördelningsgrunder skapa jämställdhet med ungdomsorganisationerna samt att regeringen med anledning av denna utredning framlägger de förslag som utredningen kan föranleda. . () i