mot · FZ021423 · 1976-01-27 00:00:00 — av fröken och i om ökat statsbidrag till privatskolorna I motsats till förhållandet i många andra länder är inslaget av privatskolor litet i . Det sammanhänger med att det varit en strävan att inom den allmänna skolans ram erbjuda en undervisning som tillgodoser behovet hos olika grupper av elever och som är tillräckligt öppen för att göra det möjligt att pröva nya pedagogiska metoder. Det råder dock viss enighet om att det bör finnas något utrymme för privatskolor inom det svenska utbildningsväsendet. Ett skäl för det är att man på det viset gör det möjligt att ha skolor som vill använda sig av en annan uppläggning beträffande kurser och pedagogik inom det allmänna skolväsendet. Ett annat skäl är att man genom ett inslag av privatskolor kan skapa en viss valfrihet i skolsystemet. Det har t. ex. visat sig att elever med anpassningssvårigheter i skolan klarar sig bra, när de placeras i privatskolor. För drift av privatskolor utgår statsbidrag enligt kungörelsen om statsbidrag till vissa privatskolor av ett bidragsunderlag, omfattande kostnader för rektor, studierektor och lärare vid de skolor för vilka privatskolstadgan gäller. Regeringen kan på ansökan av skola besluta om högre statsbidrag. Statsbidraget uppgår f. n. till i genomsnitt av skolornas bidragsunderlag. Vidare utgår statsbidrag till avgifter till ATP och till hälsovården. utgår bidrag enligt dessa regler till sju skolor (se nedan). Därutöver utgår bidrag i särskild ordning till bl. a. och , båda i . Dessutom finns ett särskilt statsbidrag för de s. k. riksinternaten. Av de sju skolor, som får bidrag enligt kungörelsen om bidrag till vissa privatskolor, meddelar fem skolor undervisning på grundskolenivå, medan två undervisningsanstalter, gymnasium och Fjellstedtska skolan, endast meddelar gymnasieutbildning. Antalet statsbidragsberättigade klasser på grundskolenivå framgår av följande tablå: Skola Årskurs Antal klasser Franska skolan 59 10 högre samskola 19 22 Lundsbergs skola (intemat) 69 5 Restenässkolan (internat) 79 6 Fr. o. m. nästa budgetår kommunaliseras Whitlockska . Därmed återstår t. v. en privatskola i . 1973 beslöt att statsbidrag till privatskola, med undantag av Fjellstedtska skolan och Lundsbergs skola, skall avvecklas successivt om den kommun, där skolan är belägen, avvecklar motsvarande kommunala bidrag. Som då framhölls i en reservation av , och moderata samlingspartiets representanter i utbildningsutskottet är det inte rimligt att genom ett sådant beslut avhänder sig ansvaret för om en skola skall kunna fortsätta sin verksamhet eller ej. Frågan hurvida en enskild skola skall få behålla ett statsbidrag bör inte enbart bero på om en kommun anser sig kunna ge bidrag. I stället bör riksdag och regering från fall till fall få avgöra om statsbidrag bör utgå. Sedan fattade sitt beslut har de kommunala bidragen till flera privatskolor i framför allt avvecklats. Därmed har också statsbidrag upphört att utgå. Vi anser det värdefullt att det finns ett inslag av privata skolor i skolväsendet. Den snabba avveckling av det statliga stödet som skett är därför oroande. I avvaktan på att Utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK), som bl. a. har i uppdrag att utreda frågan om statligt stöd till privata skolor, skall lägga fram sina förslag, bör därför statsbidrag utgå i oförändrad omfattning, oberoende av om kom munala bidrag utgår. En riktpunkt för SSK:s arbete bör vidare vara att det även skall utgå statsbidrag till privatskolor. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att statsbidrag skall utgå till privatskolor oberoende av om kommunala bidrag utgår, 2. att uttalar att riktpunkten för SSK:s arbete bör vara att statsbidrag skall utgå till privatskolor även .