ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02711 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 711 av m. fl. om vidgad rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för resa med egen bil Frågan om vilka regler som skall gälla för avdragsrätt beträffande kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats har varit föremål för prövning. När det gäller sådana personer som har särskilt långa resor mellan bostad och arbetsplats anser vi att det avdrag som erhålles genom gällande schablon inte tillräckligt beaktar kostnaderna för dessa. Schablonen bygger på vissa genomsnittliga körsträckor såväl beträffande resorna mellan bostad och arbetsplats som för övriga (privata) resor. För den som ej uppfyller dessa förutsättningar ger schablonen ej erforderlig täckning. Det torde stå alldeles klart att många människor inte minst i NorrIandslänens glesbygder är hänvisade att ta arbete på ganska långt avstånd från sin bostadsort. Många skäl kan föreligga för att de inte bosätter sig på den ort där de har arbetet. Det är också ur samhällets synpunkt önskvärt med en spridd bosättning. Det finns många helt acceptabla skäl för att en person kan få långa resor mellan bostad och arbete. Nuvarande skatteregler missgynnar dessa s. k. långpendlare. De bör därför vid inkomsttaxeringen få bättre möjligheter att kompensera sina resekostnader. En lämplig avvägning kan här vara att de som har en årlig körsträcka på över 2 till och från arbetsplatsen får en mer förmånlig och mer rättvis avdragsregel. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att antal följande Lag om ändring av kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenom förordnas, att punkt 4 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse: Anvisningar till 33 § Även för särskilt fortskaffningsmedel. fastställer milbundna kostnaderna. För skattskyldig som på grund av ålder, sjukdom eller handikapp är nödsakad att använda bil fastställer särskilda grunder för avdrag för bilresor till och från arbetsplatsen. Detsamma gäller skattskyldig som har en årlig körsträcka till och från arbetsplatsen om sam 1975/76: 711 manlagt minst 2 och skattskyldig som är tvungen att använda större bil på grund av skrymmande last. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser äger dock alltjämt tillämpning vid taxering samt eftertaxering för eller . PER () i Gäddvik () i Agnäs
mot · FZ02712 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 712 om höjning av försäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen Det s. k. försäkringsavdraget, dvs. deklarationsavdrag för avgifter till arbetslöshetsförsäkring, sjuk- eller olycksfallsförsäkring, livförsäkringar etc. har varit oförändrat . Det fastställdes till . för ensamstående och till . har beloppen varit oförändrade trots penningvärdets fall. De sociala skäl som ansetts motivera ett begränsat försäkringsavdrag för för kapitalförsäkringar motiverar att dessa begränsade avdrag någorlunda anpassas till penningvärdets fall. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen så beskattas numera erhållen arbetslöshetsersättning, vilket motiverar fullt avdrag för premierna till denna. Flera skäl talar för att avdragsbeloppen för försäkringspremier räknas upp med hänsyn till den förändring av penningvärdet som skett . En sådan uppräkning bör göras utan att avvakta de eventuella resultat som livförsäkringsskattekommitténs och skatteutrednings arbete kan leda till. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag om höjning av avdragsbeloppen för försäkringspremier.
mot · FZ02715 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:715 om beslag av skriftlig handling Enligt grundlag är varje medborgare skyddad mot att myndighet utsätter honom för intrång i hans brev-, post- eller teleförbindelser. Det som skyddas är förtroligheten. Myndigheter får således inte bryta brev eller andra förslutna försändelser utan stöd av bestämmelser i lag. Särskilda regler gäller för teleavlyssning som kan förekomma i brottsutredande syfte eller i samband med terroristlagen. lade fram sitt betänkande om telefonavlyssning som innebär att rättssäkerhetsgarantierna ytterligare stärks för de enskilda människorna. Skriftlig handling kan tas i beslag. Särskilda bestämmelser finns om detta i RB och lag. När det gäller ingripanden i just brev och andra postförsändelser företer såväl huvudreglerna i RB som undantagsbestämmelserna lag vissa likheter med telefonavlyssning. Även när det gäller den praktiska tillämpningen av postkontrollen finns likheter. Att såväl bestämmelser som praktisk tillämpning liknar reglerna om telefonavlyssning motiverar en översyn av reglerna om beslag av skriftlig handling på samma sätt som skett beträffande telefonavlyssning. uttalar också att skäl kan finnas att överse reglerna från samma utgångspunkt som gäller för översynen av reglerna om telefonavlyssning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn och förslag för att stärka rättssäkerhetsgarantin vid beslag av skriftlig handling.
mot · FZ02716 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:716 om höjning av ersättningen till övervakare, m. m. En ökad satsning på frivården inom kriminalvården är angelägen. För att frivården skall kunna fungera på ett tillfredsställande sätt är det av stor vikt att till denna verksamhet knytes ett tillräckligt antal lämpliga personer som frivilliga övervakare. Även om antalet tjänstemannaövervakare successivt har ökat, kan dessa aldrig ersätta de insatser som de frivilliga övervakarna gör, ofta på tid då skyddskonsulentexpeditionerna har stängt för dagen. Frågan om ersättning för övervakningsuppdraget har varit aktuellt i . Ett enigt justitieutskott föreslog att ersättningen till övervakare skulle höjas. Frågan behandlades av kriminalvårdsberedningen, som emellertid i sin prioritering av olika anslagsfrågor stannade för att föreslå endast en höjning av medlen till särskilda kostnader för övervakare inom ramen för det totala arvodet. Övervakararvodet har varit oförändrat och utgör och uppdrag. För större kostnader av engångskaraktär finns möjlighet till särskild ersättning. har därefter behandlat denna fråga såväl 1973 och 1974 som 1975. hemställde att en översyn borde ske av övervakarnas ersättning. Man ansåg att det borde överlåtas åt regeringen att föranstalta om en sådan. Förslag i anledning av denna översyn borde föreläggas utan dröjsmål. I årets budgetproposition redovisas inte om regeringen tillmötesgått den av begärda översynen än mindre föreslås någon höjning av övervakararvodet. Ett förhalande av denna fråga kan inte längre accepteras. Jag anser att regeringen bör få i uppdrag att förelägga förslag till höjda arvoden till övervakare till innevarande . Enligt budgetpropositionen är den största personalförstärkningen inom frivården avsedd för övervakningsverksamheten. Dömda med svår social missanpassning, framför allt alkohol- och narkotikamissbrukare i storstäderna, skall tas om hand av frivårdstjänstemän som specialutbildas för arbete med detta klientel. För mindre komplicerade fall bör enligt propositionen även fortsättningsvis lekmannaövervakare anlitas. Det är säkert riktigt att det behövs viss specialutbildning för de frivårdstjänstemän som skall ta om hand dömda med svår social missanpassning. Ett problem i sammanhanget är emellertid att tjänstemannaövervakarna inte på samma sätt som de frivilliga övervakarna kan 1975/76: 716 stå till tjänst vid olika tider . De tjänstgör i regel på kontorsarbetstid. Visserligen torde på något eller några håll en viss jourverksamhet tillämpas bland tjänstemannaövervakarna. Enligt min mening bör emellertid en jourverksamhet i större skala genomföras när det gäller övervakningsverksamheten inom fri vården. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1.att hos regeringen anhåller om förslag till höjning av övervakararvoden, att föreläggas innevarande , 2. att hos regeringen anhåller om åtgärder för att genomföra jourverksamhet inom kriminalvårdens frivård.
mot · FZ02717 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76 717726 Motion 1975/76: 717 om avslag på regeringens förslag om anslag till nämndemän i hovrätt och kammarrätt 4 till budgetpropositionen meddelas att regeringen till 1975/kommer att lägga förslag om medverkan av nämndemän i viss omfattning i hovrätt och kammarrätt. Redan i budgetpropositionen beräknas emellertid under anslaget D 2 Allmänna domstolarna ett belopp om . för ersättningar till nämndemän i hovrätt. På samma sätt förs under anslaget D 3 Allmänna förvaltningsdomstolarna upp en ny anslagspost för ersättningar till nämndemän i kammarrätt, där beloppet anges till . Från principiella synpunkter anser jag det lämpligt att anslagsfrågan får prövas i samband med det aviserade förslaget och yrkar därför reservationsvis avslag på anslagsframställningarna. Åberopande det anförda hemställes att vid behandlingen av proposition 1975/76: 100 bil. 1.att under punkten D 2 Allmänna domstolarna anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 2. att under punkten D 3 Allmänna förvaltningsdomstolarna anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 1 1975/76.
mot · FZ02718 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 718 om uppskov med ändringen av domsagoindelningen för västra tingsrätt I bilaga 4 till budgetpropositionen anger departementschefen att genom förordning om ändring i kungörelsen (1973: 740) om rikets indelning i domsagor beslut har fattats om ny domsagoindelning i fr. o. m. Beslutet innebär bl. a. att från västra tingsrätt förs och kommuner över till och och att kommun förs till Södra Roslags tingsrätt. västra tingsrätt kommer därigenom att upphöra vid utgången av . Att en förändring behövs av domsagoindelningen i de berörda områdena skall inte bestridas. Tidpunkten för förändringen kan emellertid diskuteras. västra tingsrätt har f. n. sina lokaler på i . Avsikten är att den utökade skall inrymmas i polishuset i , där domstolslokaler planeras. Dessa lokaler kommer emellertid enligt uppgift inte att bli färdiga förrän , kanske 1979. får tingsrätten inhysas provisoriskt i lokaler i . Såväl arbetsmässigt som ur personalsynpunkt måste självklart två flyttningar inom loppet av få menliga konsekvenser. Jag föreslår därför att genomförandet av beslutet beträffande ny domsagoindelning i vad västra tingsrätt beträffar uppskjutes till dess de nya lokalerna i är färdigställda. De övergångsåtgärder som föranleds av en ändrad domsagoindelning bör anstå. Åberopande det anförda hemställes att 1. i enlighet med vad som anförts i motionen uttalar att ändringen av domsagoindelningen beträffande västra tingsrätt uppskjutes, 2. från begärt bemyndigande att vidta övergångsåtgärder med anledning av domsagoregleringen i undantar de åtgärder som betingas av ändringarna beträffande västra domsaga.
mot · FZ02719 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:719 om domkretsindelningen för fastighetsdomstol och vattendomstol i Enligt kungörelserna om fastighetsdomstol och om vattendomstol är f. n. fastighetsdomstol och vattendomstol för , medan är fastighetsdomstol och vattendomstol för övriga delar av . Genom ändringar i nämnda kungörelser har regeringen beslutat att fr. o. m. skall överta tingsrätts nuvarande uppgifter i berörda hänseenden. Med anledning av den sålunda beslutade domkretsändringen föreslås i budgetpropositionen, bil. 4 punkten D 2, att regeringen får bemyndigande att vidta de övergångsåtgärder som föranleds av domkretsändringen. Som närmare utvecklas i betänkandet (DsJu 1974: 1) Förslag till domkretsindelning för intar genom sin storlek i flera avseenden en särställning bland landets tingsrätter. Förhållandet har skapat svårigheter av olika slag, inte minst när det gäller administrationen och tillgången på kansli- och sessionslokaler. har tingsrätten kansli och tingsställe på skilda ställen i . En lösning av tingsrättens lokalproblem och därav föranledda svårigheter av administrativ art är angelägen, om man skall komma till rätta med svårigheterna. Någon sådan lösning synes dock mycket avlägsen. Den av regeringen beslutade domkretsändringen innebär att kommer att tillföras ett inte helt obetydligt antal mål. (uppgick antalet inkomna fastighetsdomstolsmål vid till 224 och vid till 490). Vidare synes ändringen komma att medföra att måste tillföras ytterligare personal. Mot bakgrund av de svårigheter som redan finns vid tingsrätten, är det enligt min mening i hög grad olämpligt att belastas med ytterligare arbetsuppgifter. I enlighet härmed anser jag att beslutet om domkretsändringen bör upphävas och att frågan om vilken tingsrätt som skall vara fastighetsoch vattendomstol för , med undantag för , bör prövas ånyo på grundval av en allsidig utredning. Vid en sådan utredning bör självfallet möjligheten att behålla den nuvarande indelningen eller att överföra tingsrätts uppgifter till någon annan tingsrätt i än närmare undersökas liksom möjligheten att såsom skett i , 1975/76: 719 och fördela fastighetsdomstols arbetsuppgifter mellan flera tingsrätter. I avvaktan på frågans förnyade prövning bör något bemyndigande för regeringen att vidta ovan berörda övergångsåtgärder inte ges. Med hänsyn till det anförda hemställer jag 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående domkretsindelningen för fastighetsdomstol och vattendomstol för , 2. att avslår i budgetpropositionen, bil. 4 under punkten D 2 Allmänna domstolarna, framlagt förslag om bemyndigande att vidta i propositionen angivna övergångsåtgärder såvitt avser de åtgärder som föranleds av tingsrätts övertagande av tingsrätts nuvarande uppgifter som fastighetsdomstol och vattendomstol.
mot · FZ02720 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76: 720 av m. fl. om ersättningen till nämndemän I våra domstolar tingsrätterna ingår av kommunfullmäktige valda ledamöter nämndemän. De tillför tingsrätten allmän livserfarenhet och kännedom om skilda områden av det praktiska livet. Detta lekmannainflytande är viktigt. Ersättningen för en förrättningsdag är , i vissa fall kan även traktamente och reseersättning utgå. Ersättning för förlorad arbetsförtjänst utgår däremot inte. Detta är, enligt vår mening, negativt för rekryteringen av nämndemän. Det blir till största delen de icke yrkesverksamma som har ekonomiska möjligheter att verka som nämndemän. Detta är otillfredsställande med hänsyn till den viktiga funktion som nämndemän har. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av ersättningsreglerna till nämndemän vid tingsrätterna. HANS () i P. O. () i
mot · FZ02721 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 721 av m. fl. om inrättande av en kammarrätt i I propositionen 1975/76: 100, bilaga 4, föreslås väsentliga förstärkningar av kammarrättsorganisationen. Sålunda föreslås bl. a. att en ny kammarrätt med två ordinarie avdelningar inrättas i . Vi anser att övertygande skäl framförts för att en förstärkning av kammarrättsorganisationen bör komma till stånd utöver de förstärkningar som vidtagits . Trots dessa är nämligen antalet balanserade ärenden oroväckande stort. För de skattskyldiga och övriga berörda framstår det också som ett rimligt krav att inom en rimlig tid få sina ärenden avgjorda. Det är därför med tillfredsställelse som vi hälsar departementschefens förslag om inrättande av en fjärde kammarrätt utöver de nu existerande i , och . Däremot är vi mycket förvånade över departementschefens förslag till kansliort, , och motiveringen härför. Enligt vår uppfattning kan det icke vara riktigt att tillmäta placering någon betydelse när det gäller att välja lämpligaste platsen för en ny kammarrätt. Än mer anmärkningsvärt är att åberopa lokaliseringspolitiska skäl för den nya kammarrättens placering i . Vi anser att den nya kammarrätten bör placeras i . För en sådan placering talar många skäl, inte minst den omständigheten att län blivit i så hög grad missgynnat vid utlokaliseringen av statlig verksamhet. Medan till lokaliserats lantbruksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd och , har tilldelats endast en liten del av , Teleskolan. Härtill kommer att, genom beslut om nedläggning av flygflottilj, förlorar cirka 500 statliga arbetsplatser och att i olika sammanhang utlovats kompensation härför. Vi finner det därför anmärkningsvärt att regeringen nu förbigår . För torde f. ö. kammarrättens placering där vara endast av perifert intresse, medan för en lokalisering dit skulle vara av stort värde och ett led i strävandena att uppnå regional balans och att tillförsäkra län en utveckling motsvarande riksgenomsnittet. I sammanhanget bör erinras om att, när det gäller kammarrätternas verksamhet, syneförrättningar på platsen förekommer endast i ett mindre antal mål och att det därför torde vara av mindre betydelse var inom 1975/76: 721 domkretsen kansliorten är placerad. Vid val av som kansliort torde f. ö. eventuellt böra övervägas en annan utformning av domkretsen än den i propositionen föreslagna. län skulle t. ex. kunna utgå och ersättas av . Under åberopande av det anförda hemställer vi att beslutar att inrätta en kammar rätt med två ordinarie avdelningar i i stället för i . () i Glömminge
mot · FZ02722 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 722 av och i om nya kriminalvårdsanstalter i och Kriminalvården i vårt land genomgår f. n. en omvandling mot öppnare och humanare vårdformer en förändring som hälsas med tillfredsställelse. Miljön vid fängelserna betyder, enligt uttalande av psykologisk expertis, mycket för den psykiska balansen, liksom för återanpassningen efter fängelsetidens slut. De slutna anstalterna i och tillhör det allra äldsta beståndet av nuvarande kriminalvårdsanstalter. Sanitära missförhållanden (detta gäller framför allt Luleåanstalten) liksom nedslitna interiörer ger en bild av en kriminalvård som står i starkt motsatsförhållande till ambitionerna i övrigt. Arbetsmiljöerna för personalen synes närmast oacceptabla. Båda anstalterna torde utan tvivel behövas . Även om budgetläget f. n. är kärvt måste utredning och planering fortgå, och det synes oss angeläget att utredning och förberedelser vidtas för uppförande av helt nya anstalter i såväl som . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att får i uppdrag att utreda frågan om nya anstalter i och .
mot · FZ02723 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 723 av herrar och i om omhändertagande genom polisen av övergivna motorfordon Vid olika tillfällen inträffar att bilägare får stopp på sina fordon och måste lämna dessa för längre eller vid sidan av vägen utan tillsyn. kan omständigheterna göra att en bil kan bli stående vid vägen utan att ägaren har möjlighet att föra den därifrån. Bilar som lämnas utan tillsyn tycks allt oftare bli ett begärligt byte för en del bilburna personer som snabbt plockar bort användbara och dyrbara delar. Det förekommer att en tillfälligt övergiven bil mer eller mindre slaktas på . Det skulle därför vara värdefullt om samhället, t. ex. genom polisens försorg, hade möjlighet att ta hand om och forsla bort övergivna bilar och placera dessa på en övervakad eller inhägnad plats tills man får kontakt med ägaren. Lämpligt vore att polisen kunde ta hand om bilar som stått övergivna i mer än t. ex. , därest ägaren inte meddelat att han har bilen under uppsikt eller att han själv skall forsla den därifrån. Ett sådant förfarande skulle från flera olika synpunkter vara att föredra. Dels skulle med all säkerhet kostnaderna för försäkringsbolagen kunna nedbringas, vilket skulle positivt påverka premiema för enskilda bilägare, dels skulle många lättpåverkade personer undgå frestelsen att begå olagliga handlingar och dels sist men inte minst skulle trafiksäkerheten förbättras. Estetiska skäl talar också för ett snabbare omhändertagande av övergivna fordon. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning i syfte att ge polismyndigheten möjlighet att ta hand om och transportera bort fordon som lämnats utan tillsyn av ägaren efter stopp på grund av motorfel etc. eller av annan anledning övergivits av föraren. () ()
mot · FZ02725 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76:725 om ersättning vid kollisioner mellan motorfordon och vilt, m. m. dödas ett stort antal djur på våra vägar. Antalet ökar oroväckande år . Olyckor med renar inblandade beräknas sålundna inom ha ökat . Till detta kommer olyckor med andra djur. Smitning från olycksplatserna har ökat jämfört med siffror. Orsaken till den stora smitningsprocenten ligger troligen i den merkostnad en sådan olycka medför för bilföraren. Vid anlitande av trafikförsäkringen vid betalning av en trafikdödad ren minskar bonusen. Samma sak gäller om bilen har passagerare som kommer till skada då är bilföraren ansvarig. Vid högsta bonusklass kostar detta föraren , och det tar att återkomma i samma klass som vid skadetillfället. Skadorna på bilen ersätts av vagnskadeförsäkring om sådan finns när reparationskostnaderna överstiger självrisken, i regel . Större bilar har en självrisk på . Vid s. k. halvförsäkring får ägaren stå för hela kostnaden. Nuvarande lag gör att många bilförare drar sig för att anlita försäkringen och i stället avviker från platsen. Inte sällan har turister på fjällsemester gjort den erfarenheten att en ren, som befinner sig uppe på plogkanten, hoppar in på vägen, på eller mot en förbipasserande bil. Att föraren skall göras ansvarig för detta måste för alla framstå som en stor orättvisa. För att möjligen minska smitningstendensen, som är omoralisk och ofta leder till djurplågeri, är det angeläget att finna en lösning på detta problem. En fond skapad av allmänna medel för ersättning vid skador är en väg, en obligatorisk höjning av trafikförsäkringen med några kronor en annan. Med anledning av det anförda hemställs att anhåller att regeringen låter verkställa utredning syftande till att eliminera den ökade smitningen vid olyckor orsakade av ren, älg eller rådjur samt till ett rättvisare ersättningssystem vid dessa olyckor.
mot · FZ02726 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 726 om strandägares rätt att anlägga brygga i annans vattenområde Med anledning av det tilltagande bruket hos fastighetsägare med strand vid annans vattenområde och fiskevatten att förlägga flera mindre bryggor vid dessa vatten bör i 1 kap. 3 § vattenlagen införas ordet en framför orden mindre brygga. Åberopande det anförda hemställer jag 1. att antar följande Förslag till Lag om ändring i vattenlagen Härigenom föreskrives att 1 kap. 3 § vattenlagen (1918: 523) skall erhålla följande lydelse: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ägare av strand vid sjö el- 3 §. Ägare av strand vid sjö eller annat vatten vare, där vatten- ler annat vatten vare, där vattenområdet ej är honom tillhörigt, området ej är honom tillhörigt, ändock berättigad att vid sin ändock berättigad att vid sin strand hava mindre brygga, båt-, strand hava en mindre brygga, bad- eller tvätthus eller annan dy- båt-, bad- eller tvätthus eller annan lik byggnad, såframt ej vattenom- dylik byggnad, såframt ej vattenrådets ägare genom byggnaden li- områdets ägare genom byggnaden der men av någon betydelse eller lider men av någon betydelse eller hinder mot byggnaden möter av hinder mot byggnaden möter av stadgandena i 2 kap. stadgandena i 2 kap. Om rätt 6 § jordabalken. 2. att därest förslaget under 1 inte skulle antagas hos regeringen anhåller att motionen överlämnas till vattenlagsutredningen.