mot · FZ022226 · 1976-03-12 00:00:00 — 1975/76: 2226 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. Under har en rad skolreformer genomförts. Dessa har till största delen varit organisatoriska förändringar. Reformen har inte i någon avgörande grad följts upp av pedagogiska förändringar, utan skolans roll är fortfarande i första hand att vara kunskapsförmedlande. Man har genom organisatoriska förändringar sökt att på ett effektivare sätt ge de kunskaper som i en eller annan mening är gångbara i samhället, dvs. kunskaper som kan nyttiggöras inom ramen för ett privatkapitalistiskt samhällssystem. Kunskapsmassan har därigenom dominerats av en borgerlig samhällssyn. Skolan fyller således en konserverande funktion, varigenom ett av reformernas viktigare syften - att åstadkomma en utjämning av utbildningsklyftorna - får en alldeles speciell innebörd. Utjämningen, som varit mycket begränsad, sker med bevarande av den grundläggande ojämlikhet som härrör från kapitalägarnas och de arbetandes förhållande till produktionsmedlen. Skolan försöker således påtvinga arbetarklassens barn ett synsätt, där detta djupt orättvisa och odemokratiska förhållande framstår som rättvist och demokratiskt och kanske till och med naturnödvändigt. Arbetarklassens barn känner ofta främlingskap inför denna skola. Skolans män och kvinnor och borgerliga politiker talar om elever med anpassningssvårigheter, om disciplinproblem osv. när det i själva verket handlar om en kulturell och social klasskonflikt. Barnen är inga oskrivna blad när de kommer till skolan, de har redan kunskaper och färdigheter som präglas av deras bakgrund. När arbetarnas barn kommer till skolan möts de av en verklighet där deras kunskaper och färdigheter, allt det som ger dem deras självuppfattning, nedvärderas och skall ersättas med andra kunskaper, som i stor utsträckning är dem främmande. Arbetarrörelsen måste använda sin politiska makt för att bekämpa den borgerliga indoktrineringen i skolan och ersätta den med kunskaper, möjligheter att utveckla kritisk syn och skapande förmåga, som kan användas av barnen ur arbetarklassen som ett led i en grundläggande samhällsomvandling. Den avgörande kritiken mot proposition 1975/76:39 är att det förslag som den innehåller också i allt väsentligt är en organisatorisk reform och att man fortfarande, efter nära 30 års reformarbete på skolans område, ännu inte kommit fram till att på allvar ta itu med undervisningens innehåll. Därmed hotar också denna reform att urholkas och resultaten att bli helt andra än de uttalade syftena. Vpk anser det vara helt nödvändigt att ett arbete med undervisningens innehåll kommer i gång utan dröjsmål. Det är positivt att det nu talas om att öppna skolan och att skolan vid sidan av sin kunskapsförmedlande roll också skall ha en social funktion. Skolans verksamhet måste integreras med övriga samhällsfunktioner och övergå från att vara ett isolat i samhället till att spela en aktiv roll i t. ex. ett bostadsområde. Därav foijer att skolans kunskapsförmedlande roll måste kompletteras med en utåtriktad social och pedagogisk verksamhet. Redan i märks den s. k. sociala snedrekryteringen. Studieinriktningen påverkar barnens sociala bakgrund. Man kan i detta sammanhang jämföra 2-åriga yrkeslinjer och 3-årig N-linje. Över 80 av akademikerbarnen söker sig till de 3- och 4-åriga linjerna på gymnasieskolan; motsvarande siffra för arbetarbarnen är 27 'V Den sociala snedrekryteringen kulminerar vid den högre undervisningen, och det kan konstateras att allt färre av de ungdomar som efter gymnasiet börjar läsa vid högskolor kommer från arbetarhem. Många elever upplever skolarbetet som verklighetsfrämmande och därför meningslöst. Dels måste formerna och innehållet i skolans kunskapsutbud förändras, så att det stämmer med den verklighet som möter eleverna efter avslutad skolgång, dels måste skolans passiva kunskapsförmedlande roll ändras, så att eleverna själva aktivt stimuleras till att söka, forska, efter kunskap. För att möjliggöra en forskningsinriktad undervisning måste läromedlen ändra karaktär. Skolans läromedel bör vara av fakta- och uppslagsbokskaraktäroch inte tillåtas inskränka elevernas och lärarnas möjlighet till val av undervisningsmaterial. Vpk har redan tidigare i en motion angående läromedlen föreslagit att elever och lärare skall ges möjlighet att på ett tidigt stadium komma in och påverka innehållet i produktionen av läromedel. En annan orsak till varför skolarbetet för många elever upplevs som meningslöst är den ensidiga uppdelningen och åtskillnaden av teoretiska resp. praktiska studier. Det är viktigt att värderingen av praktiska och teoretiska kunskaper likställs. Skolan måste få en bättre anknytning till arbetslivet fastslår propositionen och säger att arbetslivsorientering bör kunna bli en möjlighet för eleverna och att eleverna skall få en inblick i och viss erfarenhet av arbetslivets problem och villkor. Detta är enligt vpk:s mening en alltför intetsägande formulering. Studier och praktiskt arbete skall samspela i all utbildning. Detta samspel skall göras genomgående i hela utbildningssystemet. Redan på lågstadiet och mellanstadiet måste inslagen av arbetslivsorientering i undervisningen stärkas för att sedan successivt utökas till arbetslivserfarenhet i högstadiets sista årskurs. I nionde årskursen bör den praktiska arbetslivserfarenheten i omfång motsvara . Företag och institutioner skall ha skyldighet att ta emot eleverna för arbetslivsorientering i form av t. ex. studiebesök och deltagande i arbete. För att inte eleverna otillbörligt skall kunna utnyttjas på arbetsplatserna skall speciella handledare finnas. För att möjliggöra denna breddning av det praktiska inslaget i undervisningen föreslår vpk en läroplansrevidering. Revideringen skall ha till syfte att föreslå en s. k. varvad utbildning inom grundskola och gymnasieskola. Kollektivitet, gemenskap och solidaritet skall genomsyra skolans arbetsformer och ersätta egoismen och konkurrensmentaliteten i dagens skola. För att möjliggöra detta måste de graderade betygen avskaffas. Det har fastslagits i propositionen att de skriftliga betygen måste avskaffas, och vpk noterar detta med tillfredsställelse. Så länge betygen finns kvar som utslagningsmekanism kommer nämligen också den sociala snedrekryteringen till högre utbildning att kvarstå. Vpk har motionerat om ett avskaffande av de graderade betygen och redovisar i denna motion de negativa effekterna av betygssystemet. För att intentionerna i regeringens proposition skall kunna förverkligas krävs en förändrad lärarroll. Det finns dessutom andra personalgrupper inom skolan, t. ex. skolmåltids-, städ- och vaktmästarpersonal, ofta deltidsanställda, som borde knytas till det pedagogiska arbetet. Detta innebär att de också ingår och deltar i arbetsenheternas verksamhet. Samarbete mellan personal och elever måste vara grundläggande för hela skolarbetet. Det innebär bl. a. att all undervisning skall planeras i samråd med eleverna. För att utveckla ett kontinuerligt samarbete lärare emellan måste arbetslagsprincipen göras obligatorisk. Inom arbetslaget skall alla lärare ha samma status och samma ansvar för den pedagogiska verksamheten. Det innebär att vpk avvisar förslaget om studieledare inom arbetslaget. Beträffande frågan om klasstorlek är en ökad lärartäthet ofta att föredra framför en minskning av antalet elever i klassen. En ökning av lärartätheten möjliggör ett flexiblare utnyttjande av lärarresurserna. Målet bör vara att skolarbetet organiseras så, att undervisningsgrupperna normalt inte överstiger 16 elever per lärare. I propositionen talas mycket om betydelsen av samarbetet mellan hem och skola. Men förslaget om två kontakttillfällen är helt otillräckligt för att underbygga detta samarbete. För att få till stånd ett kontinuerligt samarbete mellan hemmen och skolan måste särskilda resurser till detta utgå. Lärarna måste få skyldighet att hålla en fortlöpande kontakt med alla föräldrar, och i detta kontaktarbete skall hembesöken hos eleverna vara naturliga inslag. I arbetet med att fördjupa relationerna mellan hem och skola skall även finnas möjlighet till kurator- och psykologmedverkan. Huvudlärare och institutionsföreståndare är specialister inom sina ämnesområden och ansvarar för skolans ämnesinriktade lednings- och planeringsarbete. Detta ämnesinriktade arbete behövs i en skola som är organisatoriskt uppbyggd med arbetsenheter. Omfånget av dessa arbetsuppgifter kommer snarare att öka än att minska i den nya skolan. En fast organisation med tjänster för huvudlärare och institutionsföreståndare blir enligt vpk:s förmenande därför nödvändig. För att tidsmässigt befrämja och säkerställa denna typ av verksamhet inom skolan är en nedsättning av undervisningsskyldigheten att föredra framför arvodesersättning. Denna fråga måste bli föremål för fackliga förhandlingar. I propositionen föreslås ett system med en basresurs och en s. k. förstärkningsresurs. Basresursen beräknas efter nuvarande delningstal. Förstärkningsresursen föreslås utgå med per elev och utgår efter antalet elever i kommunen. Kommunen disponerar dessa pengar fritt. Det är tvivelaktigt huruvida den s. k. förstärkningsresursen kommer att räcka till för att ändra på den sociala snedrekryteringen och för elever med utbildningshandikapp. Vpk har i andra sammanhang förordat att kommunerna skall få full kostnadstäckning för skolverksamheten. Det är inte minst från rättvisesynpunkt viktigt att anslagen för att genomföra den samlade skoldagen är så väl tilltagna att ingen kommun av ekonomiska skäl skall behöva avstå från betydelsefull och elevaktiverande verksamhet inom skoldagen. Vpk förordar därför att all skolverksamhet statsfinansieras. Vpk föreslår också att SÖ får i uppdrag att insamla i stället för att utarbeta exempel på hur förstärkningsresurserna skall kunna användas för att uppnå målen för skolans verksamhet. Det föreslås i propositionen åtgärder för att stimulera till en jämnare fördelning mellan könen vid rekryteringen av skolledare. Eftersom skolan bör vara ett föredöme vid brytande av den traditionella könsfördelningen, bör även rekryteringen till annan verksam personal inom skolan ses över i denna aspekt. Omvänt behöver således t. ex. den totalt kvinnliga dominansen inom skolmåltids- och städpersonal brytas. Flera åtgärder som gäller personalutbildning och fortbildning föreslås i propositionen. Denna fortbildning är direkt knuten till genomförande av propositionens förslag. Men eftersom skolan och utbildningsväsendet skall vara föränderligt och flexibelt behövs en mer långsiktig och kontinuerligt inriktad fortbildning. Därför föreslås utöver propositionens förslag till fortbildning att alla lärare skall genomgå en kontinuerlig fortbildning. Det borde vara genomförbart att bedriva denna fortbildning under icke terminsbunden tid. Vpk förutsätter att denna fråga blir föremål för fackliga förhandlingar. Det är i och för sig positivt att skolan får ett omsorgsansvar för elever också på icke-skoltid. Det är också positivt att föreningar ges möjlighet till att bedriva verksamhet inom skolan. Det kan dock befaras att den reguljära utbyggnaden av fritidshem eftersätts till förmån för det s. k. utvidgade fritidshemmet, som lokaliseras i skolbyggnaden och där samordnas med övrig fritidsverksamhet. Vpk har tidigare förordat att både daghem och fritidshem skall ligga i barnets egen närmiljö. Det sägs i propositionen: för att skapa en önskad samverkan mellan fritidshem och fritidsverksamhet i föreningarnas regi får kommunerna utnyttja de statliga medel som utgår för driften av fritidshem för verksamhet utanför fritidshemmet. Det verkar som om den eftersatta utbyggnaden av fritidshem nu skall av genom nyttjande av skolans lokalresurser. Kortsiktigt ekonomiskt bedömande får inte äventyra utbyggnaden av den reguljära socialt inriktade fritidshemsutbyggnaden. Skolans möjligheter att erbjuda aktiviteter av annat slag än vad det lilla fritidshemmet kan erbjuda skall givetvis utnyttjas. Skolan kan fungera som ett aktivitetscentrum med sina slöjd-, tecknings- och musiksalar m. m. Med tillstyrkande av propositionen i övrigt hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av läromedlens karaktär, så att läromedlen utformas i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att en läroplansrevidering sker i syfte att uppnå en s. k. varvad utbildning i grundskola och gymnasieskola, samt att i övrigt beaktas vad som i motionen anförs beträffande praktisk och teoretisk undervisning, 3. att uttalar att all undervisning skall planeras i samråd med eleverna, 4. att beslutar att arbetslagsprincipen skall vara obligatorisk och att arbetsenheterna utvidgas till att omfatta samtliga personalgrupper inom skolan, 5. att beslutar att i syfte att befrämja och fördjupa kontakterna mellan hem och skola klassföreståndaren får skyldighet att genom hembesök och andra kontakter hålla fortsatt kontakt och att särskilda resurser för detta anslås, 6. att beslutar att huvudlärare och institutionsföreståndare även fortsättningsvis får en fast organisation, 7. att uttalar att all skolverksamhet skall statsfinansieras, 8. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att inom all verksamhet inom skolan bryta den sneda könsfördelningen, 9. att hos regeringen begär en översyn i syfte att få till stånd en kontinuerlig årlig fortbildning för all lärarpersonal i enlighet med vad som anförs i motionen, samt 10. att uttalar att den fortsatta fritidshemsutbyggnaden bör ske i form av reguljär utbyggnad i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) i (vpk) i (vpk) INGA (vpk)