mot · FZ02848 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 848 av m. fl. om ökat statligt stöd till livsmedelsindustrin i Det framgår av Länsplanering 74 att läns näringsstruktur avviker ganska kraftigt från riket i övrigt. De areella näringarna (jordoch skogsbruk) hade t. ex. 1970 en andel som var nästan dubbelt så stor som för övriga riket. Industrins andel av sysselsättningen var ungefär lika stor i länet och i riket. Den ökade dock i länet , medan den minskade i riket. Servicesektorn, inkluderande varuhandeln, samfärdsmedel, privata tjänster och offentlig förvaltning svarade 1965 och 1970 för av sysselsättningen i länet medan den i riket svarade för . Enligt prognoserna för sysselsättningsutvecklingen i länet kommer de utvecklingstendenser som karakteriserat de olika näringsgrenarnas andelsförändring att ytterligare accentueras . Sålunda kommer jord- och skogsbrukets andel i länet att vara ungefär 2,5 gånger så stor som riksandelen. kommer industrin att svara för av sysselsättningen i länet jämfört i riket. kommer dock servicenäringarna att vara kraftigt underrepresenterade i länet, jämfört i riket. Byggnadsverksamheten beräknas svara för ungefär samma andel i länet som i riket. Förutom prognoserna i Länsplanering 74 presenterade en arbetsgrupp inom en framtidsstudie över fram . Enligt denna studie kommer skaraborgarna under att möta mycket stora förändringar inom länets näringsliv. Prognoserna visar att länet förlorar minst 2 400 anställningar inom industrin; vidare blir 6 000 färre sysselsatta inom jordbruket. Det blir främst LidköpingSkara arbetsmarknadsregion som kommer att drabbas hårdast. I denna region ingår förutom och även , och . Det är också i dessa kommuner som man har de största andelarna jordbrukssysselsatta, t. ex. i och kommuner. Där svarade jordbruket för av den totala sysselsättningen. Enbart inom industrin kommer denna region att mista över 1 000 arbetstillfällen . beräknas förlora omkring 900 industrianställningar. kommer att förlora cirka 600 arbetstillfällen inom industrin. 1975/76: 848 Men självfallet kommer andra områden att byggas ut och medverka till nya betydelsefulla arbetstillfällen, först och främst inom den offentliga sektorn. Undet den närmaste framtiden kommer det ändå att behövas tusentals nya arbetstillfällen för att balansera den väntade minskningen inom jord- och skogsbruk samt industrin. Inte minst gäller detta hela den västra delen av länet. De förändringar som redan har skett och som är på gång inom näringslivet i visar klart och tydligt än en gång behovet av att med olika länsorgan, länets kommuner, folkrörelser av skilda slag och näringslivet, måste få större möjligheter att driva fram en verkligt positiv utveckling i länet, med godtagbara sysselsättningsmöjligheter för invånarna. I ett sådant syfte har vi tidigare i rest berättigade krav på ett ökat statligt engagemang i länet, bl. a. genom förslag om utbyggnad av länets livsmedelsindustri. Enligt vår mening har man här såväl i Länsplanering 74 som i framtidsstudien av arbetsgruppen inom mycket klart bekräftat behovet av ökade statliga insatser i . Det är framför allt angeläget att samhälleliga åtgärder sker på ett sådant sätt att man så långt som möjligt kan utnyttja de råvaror som länet har, i första hand genom en utbyggnad av länets livsmedelsindustri. Sådana väsentliga insatser borde kunna både skapa en nödvändig tillväxt av arbetstillfällen inom industrin och medverka till en alltmer differentierad jordbruksproduktion, till gagn för jordbrukarna. En konkret första insats bör därför bli att staten medverkar till att en sådan utveckling kommer till stånd. Det bör lämpligen ske när regeringen och skall fastställa det regionalpolitiska handlingsprogrammet. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till regeringen ger till känna vad som i motionen anföres angående det angelägna i att fortlöpande stödja en utbyggnad av förädlingsindustrin inom livsmedelssektorn i . () ()