mot · FZ021229 · 1976-01-27 00:00:00 — av om införande av Med anledning av motioner till riksdag om införande av eller alternativt östeuropeisk tid konstaterade näringsutskottet i sitt betänkande NU 1974:26 att en internordisk arbetsgrupp behandlar frågan och att resultatet av utredningsarbetet beräknas föreligga . Den nämnda utredningen framlade sitt betänkande /Ny normaltid i . Utredningen redovisar de för- och nackdelar som kan vara förknippade med införande av eller ny normaltid (östeuropeisk tid). I fråga om den energibesparing som införandet av eller ny normaltid skulle kunna ge, anser utredningen att det endast kan bli fråga om marginella effekter på energiförbrukningen. Men utredningen understryker dock att även dessa marginella effekter motsvarar betydande ekonomiska värden. Beträffande kommunikationerna framhåller utredningen att de nackdelar som förts fram främst haft med den internationella trafiken att göra. sägs att en stor del av problemen inom kommunikationssektorn vid införandet av reduceras vid övergång till ny normaltid. Problemen är nämligen i hög grad kopplade till extra insatser vid varje omställningstillfälle, vår och höst. De negativa konsekvenserna vid övergång till ny normaltid blir väsentligen en engångsföreteelse. Problemen för jordbruket har framförts av dess organisationer i alla de nordiska länderna, starkast i . Problemen hänför sig bl. a. till daggförekomsten och förläggningen av arbetstiden med avseende härpå. Utredningen framhåller emellertid att skillnaden i soltid mellan t. ex. östra i och västra i är med nuvarande tidsberäkning inemot . skulle eller ändrad normaltid få föga större skillnad mellan normaltid och soltid än vad som finns på västra eller inom på . Det betyder att de eventuella problem man skulle få med daggförekomsten i östra skulle bli desamma som man har på västra . Utredningens uppfattning är att problemen som sammanhänger med daggförekomsten inte blir större än att de kan bemästras. I de tidigare överväganden som gjorts om införande av eller ny normaltid har ett huvudargument för en sådan ändring varit de positiva effekterna från hälsosynpunkt. Ändrad tidsberäkning gör det möjligt att utnyttja dagsljuset bättre. Det innebär fördelar på två sätt, dels har den ultravioletta strålningen i solljus och dagsljus en direkt positiv verkan på den mänskliga organismen, dels stimulerar mera dagsljus till mera ute Solljusets ultravioletta strålning haren fysiologisk betydelse. Genom bestrålning alstras i huden på fotokemisk väg vitaminet D som är nödvändigt för kroppens och bensystemets tillväxt och för normal ämnesomsättning. Det är också uppenbart att dagsljuset i motsats till mörkret har en allmän stimulerande effekt. 1 fråga om trafiksäkerheten framhåller utredningen att införande av eller ny normaltid bör få till följd att antalet trafikolyckor minskar. En ändrad tidsberäkning som ökar antalet ljusa timmar bör även få till följd en minskning totalt sett av antalet trafikskadade barn. Det har påpekats att de ljusa nätterna i i och för sig har ett attraktionsvärde för turistlivet och att detta skulle öka om införes. En timmes tidsförskjutning betyder att mörkrets inbrott i stora delar av skulle komma att ske som med nuvarande tidsberäkning är vanligt . En opinionsundersökning som gjordes i visar att det f. n. finns en majoritet av den norska befolkningen som är positiv till ändrad normaltid. var för, medan 21 96 var motståndare. Några opinionsundersökningar av motsvarande slag har icke gjorts i de andra nordiska länderna. Vad som hänt i frågan sedan betänkandet framlades framgår av Nordiska ministerrådets Berättelse rörande det nordiska samarbetet som avlämnats till 24:e session 1976. Det framhålles i fråga om att konstaterade att förutsättningar för att gemensamt införa en ändrad tidsberäkning i , och icke fanns, vilket var en viktig utgångspunkt för genomförandet av reformen. Även om det är värdefullt att införandet av eller ny normaltid (östeuropeisk tid) införes i de berörda nordiska länderna, måste dock framhållas att förutsättningarna är något olika och att frågan därför bör prövas i varje land för sig. För vidkommande innebär den nuvarande tidsberäkningen att vi har samma tidsberäkning som och och i förhållande till en timmes skillnad. En övergång till östeuropeisk tid skulle innebära att vi finge samma tidsberäkning som och en timmes tidsskillnad i förhållande till och . Med hänsyn till de uppenbara fördelar som införande av eller övergång till östeuropeisk tid skulle ha, synes det angeläget att frågan tas upp till ingående prövning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av eller alternativt östeuropeisk tid, att träda i kraft möjligt varvid i första hand skall eftersträvas ett genomförande av reformen i de berörda nordiska länderna.