ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02463 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 463 av m. fl. om åtgärder för att återställa självständighet Som en följd av tvingades lämna sina bägge ostafrikanska kolonier, och Italienska Somaliland. Somaliland ställdes under brittisk förvaltning och blev självständigt tillsammans med f. d. Brittiska Somaliland under namnet . 1 den andra italienska kolonin. , blev däremot utvecklingen en helt annan. Landet förenades genom ett beslut i med grannlandet genom en personalunion. Avsikten var att och skulle ha gemensamt försvar och gemensam utrikespolitik men att i övrigt självständigt skulle sköta sina egna angelägenheter under ledning av ett parlament och en regering. Kejsaren, som i praktiken var enväldig i , hade således mycket begränsade befogenheter i . De historiska och kulturella banden mellan och huvuddelen av befolkninen är mycket obetydliga. Ända sedan islams framträngande under tidig medeltid och de politiska omvälvningar som därav följde har det etiopiska bergslandet och det eritreanska kustlandet haft skild historia. har kontrollen av kusten länge varit ett starkt utrikespolitiskt mål för . Jämfört med är dessutom relativt ekonomiskt utvecklat och har inte obetydliga naturtillgångar. De lösa band mellan och som FN-beslutet innebar var inte tillräckliga för kejsaren och den etiopiska regeringen. Målet blev därför att helt inlemma i det etiopiska kejsardömet. lyckades dessa strävanden, och det eritreanska parlamentet röstade för ett införlivande med och sitt eget avskaffande. Införlivandet av i blev startskottet för de befrielsekamper som ännu pågår i . Den etiopiska centralregeringen har förgäves försökt bekämpa befrielserörelsen med hjälp av sin USA-utrustade armé. Befrielserörelsen har kunnat bibehålla och stärka sin ställning främst tack vare ett mycket starkt stöd från byarnas befolkning men också tack vare vissa bidrag från grannländer. Befolkningens stöd till befrielserörelserna har utlöst terroraktioner i stor skala från den etiopiska arméns sida. Bland annat har byar bränts ned och bombats, och massavrättningar av civilbefolkning har också förekommit. Efter det militära maktövertagandet i fanns det vissa tendenser som tydde på att någon form av fredsöverenskommelse i skulle bli möjlig. grusades dock dessa förhoppningar. Den nuvarande militärregeringen för samma Eritreapolitik som den forne kejsaren. blodiga terrorn mot civilbefolkningen fortsätter i oförminskad skala. Det var genom som den ursprungliga unionen mellan och bildades. FN måste därför anses ha ett särskilt ansvar för landets vidare öden. annektering av står inte i överensstämmelse med FN:s ursprungliga intentioner. Situationen kan därför i viss mån jämföras med annektering av . bör aktualisera Eritreafrågan i FN och verka för att FN erkänner sitt ansvar för . Målet för agerande bör vara en FN-aktion i syfte att återställa självständighet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa att regeringen verkar för ett FN-initiativ i syfte att återställa självständighet.
mot · FZ02467 · 1976-01-20 00:00:00 — av m. fl. om undervisning av värnpliktiga i familjekunskap m. m. Att ha barn - att få följa en människas utveckling , under skolåldern och upp i vuxenåldern - är för de flesta föräldrar en rik och stimulerande upplevelse. Att ha barn innebär också ett stort ansvar. I ett samhälle som förändras snabbt och där man inte har samma stöd som förr från äldre generationer upplever många föräldrar en osäkerhet. Det är svårt att veta hur man skall kunna bidra till att barnen utvecklas till lyckliga och harmoniska människor. Det har vid många tillfällen påpekats vikten av en föräldrautbildning - det skulle vara en värdefull hjälp för många föräldrar. Genom att öka deras kunskaper om barns behov och utveckling, ger man också föräldrarna större trygghet och säkerhet i relationerna till barnen. Våra relationer till barnen är också beroende av de vuxnas relationer till varandra; samlevnaden är en viktig del. Vi behöver ökad förståelse för barns utveckling, fysiskt och framför allt psykiskt, i vårt samhälle. I utbildningen bör också ingå information om de juridiska frågor som sammanhänger med familjebildningen under olika juridiska samlevnadsformer. I vårt samhälle eftersträvar vi på alla områden en jämställdhet mellan kvinnor och män. Som ett led i detta vore det värdefullt för männen om de i samband med militärutbildningen gavs tillfälle till utbildning i barnoch familjekunskap. Många av de värnpliktiga lever redan under sin grundutbildningstid med det sociala ansvar som tagits upp i motionen, varför de torde vara motiverade för utbildning på detta område. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hemställa hos regeringen om utredning och förslag i syfte att skapa möjligheter till undervisning i familjekunskap, samlevnadsfrågor etc. för värnpliktiga under deras första tjänstgöring. () () () () 1* 1975/76.
mot · FZ02468 · 1976-01-21 00:00:00 — av m. fl. om bevakningen av , m. m. Från militärt håll framhålls ofta att utbildningstiden för de värnpliktiga är hårt pressad. lyckas man ej nå de uppsatta utbildningsmålen, detta trots att de värnpliktiga har en arbetsvecka, rekommenderad . Dessa timmar överskrids dock ofta i samband med övningar. Inom såvål vissa befälsorganisationer som bland de värnpliktiga förs en debatt om en nedskärning av arbetsveckans timantal. Kraven som ställs är en arbetsvecka . Detta är i och för sig ett rimligt krav, med tanke på att det i samhället i övrigt pågår en debatt om 30-timmarsvecka. Mot denna bakgrund anser vi att man inom försvaret måste ta under omprövning vissa uppgifter som de militära förbanden åtagit sig men som ej har med försvarets uppgifter att göra. I denna motion skall endast en av dessa uppgifter som militären ansvarar för behandlas, nämligen bevakningen av . Det är inte bara själva tiden som åtgår till vakthållningen vid slotten - då värdefull utbildningstid avsätts - utan all den tid som ägnas för övning och träning av det militära skådespeleri som ingår i vakthållningen. Från ett av våra regementen har uppgifter erhållits om att de mannar som ingår i högvakten till stor del uteslutande ägnat sig åt övning och träning för denna uppgift. Man beräknade att den sammanlagda tiden motsvarat minst . Vakthållningen vid bör därför enligt vår mening ombesörjas av ett vaktbolag, på samma sätt som gäller för andra offentliga byggnader. Kostnaderna för vakthållningen av bör även ombesörjas via kungl, hov- och slottsstaterna och ej som belasta försvarsdepartementets budget. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att de militära förbanden befrias från skyldigheten att ombesörja vakthållningen vid , 2. att hos regeringen begär en undersökning av om det finns andra, ej militära uppgifter som försvaret kan befrias från. () ()
mot · FZ02469 · 1976-01-20 00:00:00 — av i och om änklingspension Det talas i många sammanhang om att vi arbetar för jämställdhet mellan män och kvinnor, men det brister fortfarande på många områden. Ett av dessa är ATP:s familjepensionering. F. n. gäller att änkepension men inte änklingspension utbetalas. 1 pensionsförsäkringskommitténs betänkande Familjepensionsfrågor m. m. (SOU 1971:19) föreslogs att försörjarpension, oberoende av kön skulle inforas. Försörjarpensionen var avsedd att utgå så länge vederbörande hade barn under en viss ålder att ta vård om. Vidare föreslog kommittén att hustrutillägget skulle ändras, så att även män kunde erhålla det. Tilläggets benämning skulle därmed ändras till maketillägg. Något förslag med anledning av utredningen har ännu inte framlagts. Vid ett genomförande torde man få räkna med förhållandevis lång övergångsperiod. Nuvarande situation innebär alltså att många män inte har något efterlevandeskydd om makan avlider. Kvinnornas pensionsvillkor ger kvinnornas arbetsförtjänst lägre värde än mannens från familjens trygghetssynpunkt. Detta bidrar till att konservera rådande könsrollsmönster. Stats-, kommunal- och landstingsanstalt kvinnor har haft samma pensionsrätt för efterlevande make som manliga kolleger. lTP-planen (industrins och handelns tilläggspension för tjänstemän) har infört änklingspension. Vi anser det därför vara ett rättvisekrav att man överallt, oavsett kön, bör ha samma pensionsrätt för efterlevande make. pensionskommitté kommer kanske med andra förslag, men innan dessa kan genomföras tar det troligen . Dessutom kommer en ganska lång övergångsperiod att erfordras. Därför bör pensionsrätt för efterlevande make införas möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att änklingspension utgår på samma villkor som änkepension så att denna pension kan genomföras från . . () () i
mot · FZ02470 · 1976-01-20 00:00:00 — av och om föräldrapenning vid adoption I bilaga till budgetpropositionen (prop. 1975/76:100, bil. 7, s. 11) anförs att kommer att föreläggas en proposition som bl. a. behandlar frågan om föräldrapenning för adoptivföräldrar. Frågan har behandlats av familjestödsutredningen, som avgav betänkandet Förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar (1975:62). Betänkandet har remissbehandlats. Beträffande föräldrapenning till adoptivföräldrar föreslår utredningen att sådan förmån skall kunna utgå till dess barnet är - maximalt - samt för adoptivbarn i ålder tio månader-tio år. För de adoptivbarn som vid ankomsten till sin nya familj är äldre än blir alltså ersättningstiden beskuren i förhållande till vad som gäller för biologiska föräldrar. Detta innebär alltså att jämställdhet i praktiken inte råder mellan biologiska föräldrar å ena sidan och adoptiv- och fosterföräldrar å den andra. På övriga viktiga samhällsområden har jämlikheten mellan biologiska föräldrar och adoptivföräldrar kommit till uttryck i lagstiftningen. LO har i sitt remissvar på utredningen anfört att adoption av utländska barn medför avsevärda kostnader för de blivande föräldrarna och därför gör det svårt för lägre inkomsttagare att adoptera utländska barn. Denna uppfattning bestyrks i en utredning om adoptivföräldrars sociala grupptillhörighet, som på initiativ av adoptionsfrågor genomfördes . För att eliminera den orättvisa som f. n. råder bör tiden för adoptiv- eller fosterbarns ankomst till det nya hemmet utgöra dagen från vilken föräldrapenning bör utgå. Härigenom har förutsättning skapats för att i praktiken utnyttja hela förmånstiden. Detta i sin tur innebär att bättre möjligheter kommer att finnas för att adoptivbarnet skall få vänja sig vid sin nya miljö. Förslaget om att tiden för rätt till föräldrapenning för adoptiv- och fosterföräldrar skall räknas fr. o. m. barnets ankomst till det nya hemmet har vid remissbehandlingen av utredningen bl. a. stötts av invandrarverket, TCO, rådgivande samt . Den aviserade propositionen bör därför innehålla förslag om att adoptiveller fosterbarns ankomst till den nya familjen skall utgöra dagen från vilken ersättningstiden för föräldrapenning skall räknas samt att föräldrapenning skall utgå för dessa föräldrakategorier som för biologiska föräldrar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts om regeringens aviserade förslag om föräldrapenning för adoptiv- och fosterföräldrar.
mot · FZ02471 · 1976-01-20 00:00:00 — av herrar och i om redares rätt till ersättning från vid om Ombordanställda på fartyg intar i viss mån en särställning, när det gäller relationerna till bl. Av naturliga skäl ställer det sig i praktiken omöjligt att i deras fall tillämpa de vanliga bestämmelserna om sjukskrivning, sjukförklaring, utbetalning av sjukpenning etc. När en ombordanställd blir sjuk får han därför enligt avtal lön jämte kostersättning från rederiet. Rederiet får sedan skriva en räkning på för att genom regressrätten få ut den sjukpenning som skulle ha tillkommit den sjukskrivne. Av naturliga skäl måste de bestämmelser som skall reglera dessa mellanhavanden mellan rederiet och försäkringskassorna vara schematiska och entydiga. Rederierna har efter hand konstaterat att försäkringskassorna tillämpar en metod för sjukpenningberäkning, som normalt leder till lägre sjukpenningnivå än som svarar mot vederbörandes reella inkomster ombord. Oetta leder till betydande förluster för rederierna och minskar deras konkurrenskraft mot utländska redare, varför det är angeläget att en ändring av försäkringskassornas praxis kommer till stånd. För statsanställda gäller ju f. ö. s. k. arbetsgivarinträde med snarlika bestämmelser. Rederiet betalar in sjukförsäkringsavgift beräknad på den anställdes bruttoinkomst, dvs. grundlön, övertidsersättning (i förekommande fall), tanktillägg etc. När den anställde blir sjuk erhåller han sjuklön från rederiet plus kostersättning enligt avtal, f. n. Följande bör uppmärksammas: - Rederiet har betalt in sjukförsäkringspremier (har sjukförsäkrat sjömannen) för ett betydligt högre belopp än det som ersättningen utbetalas efter. - Sjömannen är i rederiets tjänst och intjänar fortlöpande semester. Denna löneförmån är f. n. helt rederiets risk. - Vid utbetalning från försäkringskassa erhåller rederiet ersättning beräknat efter grundlön och efter av fastställd ersättning för fritt vivre (alltså ej efter avtalet). Vi anser det skäligt att, om sjukförsäkringsavgiften skall utgå efter gällande grunder, rederiet skall vara berättigat till ersättning för utbetald sjuklön och för intjänad semester samt ersättning för till sjömannen enligt kollektivavtal utbetald kostersättning (sjömannen betalar skatt på bruttoinkomsten efter tabell vari hänsyn tagits till förmånen av fritt vivre), eller alternativt, att till grund för sjukförsäkringsavgiften skall ligga endast sjömannens grundlön, dvs. det belopp efter vilket sjukkassan f. n. anser att rederiet skall utfå ersättning. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om snar översyn av bestämmelserna om redares regressrätt till ombordanställdas sjukpenning.
mot · FZ02473 · 1976-01-21 00:00:00 — av m. fl. om befrielse från skyldighet för sjukvårdspersonal att medverka vid abortingrepp Enligt beslut skall läkare och annan sjukvårdspersonal, som av etiska eller religiösa skäl icke anser sig kunna medverka vid aborter, erhålla befrielse från medverkan vid sådana ingrepp. 1 socialutskottets betänkande 1974:21 heter det därom: Beträffande fördelningen av arbetsuppgifterna bör beaktas att ett utmärkande drag i dagens arbetsliv är ansträngningarna att ge de anställda en ökad insyn i och ett ökat inflytande på arbetsplatserna och man bör, som departementschefen framhåller, inom sjukvården liksom inom arbetslivet i övrigt ta hänsyn till de anställdas intressen och förutsättningar i olika avseenden. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att läkare och annan sjukvårdspersonal, som av etiska eller religiösa skäl har svårt att acceptera abortingrepp, skall slippa delta i verksamheten härmed varför någon författningsmässig reglering av frågan inte är påkallad. Å andra sidan förutsätter utskottet att sjukvårdspersonal som har betänkligheter i angivet hänseende inte skall vägra medverka då fråga är om abortingrepp som är nödvändiga för att undvika fara för moderns liv eller hälsa. Trots detta har det visat sig i praktiken att personal som anhållit om befrielse i vissa fall icke fått den beviljad, och en stor debatt har ägt rum i press och övriga massmedia. Frågan har också aktualiserats i , dels genom en fråga till socialministern, som denne besvarade , dels i en debatt med anledning av socialutskottets betänkande 1975/76:20, varvid klart uttalade sig för en tolkning av lagen som innebär att befrielse från medverkan vid abortingrepp skall vara möjlig. Oaktat detta synes alltfort oklarhet råda om tillämpningen av författningen i fråga. Det bör därför i lagtext klart uttryckas att den sjukvårdspersonal som av etiska eller religiösa skäl icke vill medverka vid aborter skall äga rätt att befrias från medverkan och att påtryckningar icke får ske. Undantag må gälla ingrepp i sådana fall när fara för moderns liv föreligger. Det är angeläget att tydliga och ovedersägligt giltiga bestämmelser utformas och fastställs i denna viktiga sak. En stor andel av sjukvårdspersonalen upplever abortingreppen som besvärande, och för dem som av samvetsskäl är hindrade från att deltaga i abortingrepp kan det te sig nödvändigt att övergå till annat arbete, om icke klarhet föreligger om möjligheten till befrielse. 1 1975/76. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett sådant förtydligande av författningen att det av denna klart framgår att läkare och annan sjukvårdspersonal som av etiska eller religiösa skäl begär befrielse från att deltaga i abortingrepp skall medges sådan i alla fall där det icke - vid strikt medicinsk indikation - föreligger fara för moderns liv eller hälsa. () () () i Agnäs
mot · FZ02475 · 1976-01-21 00:00:00 — av herrar i och om beräkningen av avgift för vård på ålderdomshem Enligt numera gällande regler kan differentierade avgifter för vård vid ålderdomshem uttagas efter betalningsförmåga, baserade på senast avgivna självdeklaration. Dock får ej högre avgift uttagas än som täcker kommunens faktiska kostnader. Avkastningen av kapital skall, enligt förarbeten till lagstiftningen om ålderdomshem, få påverka avgiftens storlek, och avkastningen skall beräknas enligt de grunder som gäller vid taxeringen till statlig inkomstskatt. För att kommun inte skall riskera att få retroaktivt återbetala belopp som avser uppskattad ränteavkastning har rekommenderat kommunerna att vid inkomstberäkningen utgå ifrån den vid uträkningstillfället gällande lägsta bankräntan. Vid beräkningen av avkastning på kapital kan man enligt samma rekommendation i regel endast räkna med den faktiska avkastningen av kapitalet. Avgiften påverkas däremot inte av innehav av exempelvis svenska premieobligationer, eftersom vinst på svensk premieobligation icke utgör skattepliktig inkomst. Sådant kapital som ej ger avkastning blir ej heller skattepliktig mer än eventuellt genom förmögenhetsskatt. Vad gäller avhänt kapital finns olika bestämmelser. Enligt lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension kan hänsyn tas till egendom som avhänts i fall avhändandet avsevärt inverkar på beräkningen av hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg. Vid fastställandet av den pensionsberättigades inkomst kan därvid anses som om han , helt eller delvis, vore i besittning av egendom som han avhänt sig. Någon motsvarighet till dessa regler finns ej när det gäller avgifter på ålderdomshem. Om pensionär på ålderdomshem får sitt kapital reducerat måste således en ny avgiftsberäkning göras och hänsyn därvid tas till de ändrade inkomst- och förmögenhetsförhållandena. Enligt vår mening bör reglerna för avgifter till ålderdomshem beträffande ändrade förmögenhets- och inkomstförhållanden gälla som enligt lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg. På detta sätt elimineras möjligheterna att få lägre avgifter på ålderdomshem genom avhändande av förmögenhet eller placerandet av förmögenhet på så sätt att avkastning på denna inte sker. Med nuvarande bestämmelser kan personer med god ekonomisk ställning, genom taktiskt ekonomiskt agerande, få betala lägre avgifter än personer med mindre god ekonomisk ställning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar hemställa hos regeringen att den måtte inkomma med förslag om ändrad lydelse av socialhjälpslagen, innebärande att bestämmelserna, i vad avser avhänt kapital, i denna lag beträffande inkomstberäkningarna måtte komma att överensstämma med bestämmelserna i lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg. HANS () i
mot · FZ02476 · 1976-01-21 00:00:00 — av i m. fl. om bistånd till hemvändande utlandssvenskar IKK 1950:383 (med ändring i KK 1956:351) är bistånd till hemvändande utlandssvenskar reglerat. Bistånd kan ges i form av mottagningshjälp, starthjälp och rörelselån. Starthjälp och rörelselån handlägges av arbetsmarknadsmyndigheterna. Emot detta finnes intet att erinra. Mottagningshjälpen däremot, vilken kan lämnas till uppehälle, kläder och resor, beviljas och utbetalas av i det län där hjälpbehovet först anmäles. På det lokala planet skall hjälpen handhavas av polismyndigheten. kan även bemyndiga polismyndigheten att utbetala hjälpbelopp i avvaktan på beslut. Denna biståndsverksamhet har fått en utomordentligt liten omfattning. Mycket tyder på att detta beror på att möjligheten att erhålla detta bistånd är i stort sett okänd. Vid en rundringning som statens socialvårdskonsulent i och företog till ett urval erkänt kunniga polismän och socialarbetare kände ingen till dessa bestämmelser. Däremot hade hjälp utgått i form av socialhjälp i vissa fall, i andra hade begäran om hjälp prövats som ansökan om socialhjälp och avslagits. I andra fall kommer biståndsbehovet inte fram. Om handläggningen vore knuten till kommunernas socialvård skulle kännedomen om biståndsformen spridas effektivt inom socialarbetarkåren samt till allmänheten genom den nu omfattande sociala informationen. Det framstår därjämte som självklart att man i första hand vänder sig till socialvården och inte till polisen vid akuta behov av ekonomisk hjälp. För att åstadkomma vad ovan anförts vill vi föreslå en ändring av ovan nämnda kungörelse så att den lokala handläggningen uppdrages åt socialnämnd/social centralnämnd i kommunen. Detta kan enklast ske genom att ordet "polismyndighet ersättes med ordet "socialnämnd". Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i kungörelsen angående hemvändande utlandssvenskar (1950:353) (med ändring 1956:351) så att i förekommande fall ordet polismyndighet ersätts med ordet socialnämnd. () ()
mot · FZ02477 · 1976-01-21 00:00:00 — om Törbud mot tobaksrökning i offentlig lokal Rätt till rökfria miljöer I den samlade idrottsrörelsens skrivelse till socialministern anfördes som första punkt: Varje medborgare måste ha rätt till rökfria miljöer. Det gäller på arbetsplatsen, i offentliga lokaler, under resor m. m. Ingen torde kunna motsäga ett sådant påstående. Tyvärr har dock kravet icke vunnit det stöd som kunnat garantera rökfri miljö. Rätten därtill måste i lag fastställas. I praktiken fungerar svenskt umgängesliv så att människor utsätts för tvångsrökning. I lokal där tobaksrökning sker under arbete, resor, sammanträden, väntetider etc. drabbas icke allenast den som röker av nikotinets verkningar och övriga luftföroreningar. Även närvarande icke-rökare utsätts för skadeverkningar och obehag som motiverar beskrivningen tvångsrökning. Så skriver t. ex. hälsoupplysningscentralen i vid sin kampanj mot tvångsrökning: Många av oss har väl önskat oss ha men icke haft mod att anmoda en ivrig rökare att upphöra med sin luftförskämmande verksamhet. Här har denna central aktualiserat det skrämmande förhållandet att rökarna helt dominerar och att de som icke röker ofta inte har mod ens att protestera. En diskret anmodan till rökaren att visa hänsyn möts ofta av förakt och ironi. Vid brittiska undersökningar om rökningens inverkan på den som utan att själv röka utsätts för tobaksrök präglades termen "passiv rökning". Man visade verkningarna hos både vuxna och barn samt dessutom den inverkan mödrarnas rökning har på de ännu ofödda barnen. I en sammanställning av forskningsprojekt kring rökning-hälsa har redaktör i "Tobaksforskning i " presenterat ett stort antal fakta som bör uppmärksammas. redovisas passiv rökning. Dessa forskningsresultat bör användas i svensk skolundervisning. De är ofrånkomliga fakta för varje politiker som är ansvarig för hälso- och och sjukvård. Samhällsekonomin påverkas negativt av rökningen. Den enskildes hälsa undergräves. Den ökade rökningen bland barnen, särskilt bland flickor, inger allvarliga farhågor. Antalet vårddagar och förlorade arbetsdagar bara i vårt land är mycket stort. Det ter sig dock omöjligt att avskaffa det samhällsonda som rökningen innebär, men under alla förhållanden måste rätten för den enskilde att slippa tobaksröken och dess hälsorisker garanteras av samhället. Ett steg på vägen är lagstiftning mot tobaksrökning i offentliga lokaler av alla slag. I princip bör en person icke tillåtas röka i lokal där icke-rökare är tillstädes. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om förbud mot tobaksrökning i offentlig lokal. () i Agnäs