mot · FZ021543 · 1976-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om klassificeringen av statlig primärflygplats Den nya länsflygplatsen i öppnades för reguljär linjetrafik, som upprätthålles av Linjeflyg. öppnar SAS reguljär linjetrafik VäxjöKöpenhamn med morgon- och kvällsförbindelser. Flygplatsen har en start- och landningsbana om 1 800x45 m och är bl. a. utrustad med precisionslandningssystem. Med tanke på flygplatsens standard kan den totala anläggningskostnaden 20,5 milj. kr. anses mycket rimlig. samt och kommuner äger gemensamt , som svarat för anläggandet av flygplatsen och svarar för driften av densamma. Antalet ankommande och avresande passagerare vid 1 oktober31 var 7 392. Denna utveckling av den inrikes linjetrafiken ger anledning anta att antalet passagerare kommer att vara ca 30 000. Därtill kommer utrikestrafiken med SAS på och eventuell chartertrafik. Utvecklingen på länsflygplatsen svarar väl mot de prognoser som upprättats av luftfartsverket. har i en framställning till chefen för hemställt att länsflygplatsen fr. o. m. /76 får ställning av s. k. statlig primärflygplats och därmed erhåller de investerings- och driftbidrag som därav följer. I sitt remissvar över framställningen har luftfartsverket räknat med en mycket gynnsam utveckling av flygtrafiken men dock ansett att full kostnadstäckning icke uppnås inom den föreskrivna tidsperioden. Det bör här tilläggas att enligt vad vi erfarit inte heller flertalet av de flygplatser som är statliga primärflygplatser torde ha uppnått full kostnadstäckning inom den tidsperiod som förutsattes. Med anledning av framställningen anhöll luftfartsverket att kommunikationsministern skulle pröva dels de av verket aktualiserade frågorna om översyn av riktlinjerna för inrättande av statliga primärflygplatser och dels möjligheterna att helt eller delvis finansiera /öjaby-projektet med kapitalmedel som inte behöver förräntas och amorteras av luftfartsverket. Detta luftfartsverkets uttalande synes icke ha föranlett någon åtgärd från kommunikationsministerns sida. Vi vill också erinra om motionen 1975: 189 vid fjolårets riksdag med hemställan att skulle uttala att bl. a. länsflygplatsen i skulle vara statlig primärflygplats. Denna motion föranledde icke något uttalande, med hänsyn till att ifrågavarande spörsmål var föremål för regeringens prövning. I årets budgetproposition har kommunikationsministern icke berört detta av luftfartsverket aktualiserade spörsmål. Statsrådet gör heller inget uttalande rörande länsflygplatsens i framtida ställning som statlig primärflygplats. Vid riksdag beslöts att landets flygplatser, som då trafikerades med linjetrafik, skulle indelas i två grupper. Huvudgruppen, med mer än 14 000 passagerare , betecknades som primärflygplatser och skulle drivas av staten. Utvecklingen har medfört att passagerarantalet vid , och (samtliga primära centra) stigit över den angivna gränsen, 14 000 passagerare . Starka regionalpolitiska motiv men också uppenbara rättviseskäl talar för att även flygplatserna på dessa orter får ställning som s. k. statliga primärflygplatser eller erhåller motsvarande statligt stöd i annan form. Ett bifall till vårt yrkande medför inte några ökade utgifter på statsbudgeten, eftersom luftfartsverket har att finansiera ifrågavarande verksamhet genom avgifter från flygtrafiken. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att måtte besluta att en vid primärt centrum belägen flygplats med reguljär linjetrafik och utrustad för jettrafik samt med minst 14 000 passagerare skall fr. o. m. /77 på framställning av kommunen vara statlig primärflygplats. () ()