mot · FZ021511 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:1511 om undervisningen i ekonomi på högstadium En av de grundläggande tankegångarna bakom läroplanen för är att fostra eleverna till självständighet. Att kunna tänka och handla medvetet och självständigt är en förutsättning för att kunna fungera i vårt demokratiska samhälle. Det är väl knappast något tvivel om att i det här avseendet fyller många av de högt ställda kraven. Emellertid förhåller det sig ju ytterst sällan så, att någonting är så bra att det inte har några brister. Vi lever i ett samhälle med en komplicerad struktur och en komplicerad ekonomi. Någon förenkling är knappast att vänta. Tvärtom ser det ut som om utvecklingen går emot större komplexitet och därmed följande ökade krav på de enskilda medborgarnas samhälIsorientering. Trots detta tillhandahåller dagens grundskola inte någon obligatorisk undervisning i det viktiga ämnet ekonomi. Visserligen berör man ekonomiska frågor i undervisningen i ämnet samhällskunskap, men det sker knappast i den utsträckning att eleverna blir rustade att möta en hård ekonomisk verklighet. Skolan har inte lärt dem att hushålla med de begränsade resurser som kommer att stå de flesta av dem till buds. förekommer ämnet ekonomi som ett tillvalsämne i årskurserna 7-9 med 4 vtr i åk 7 och 9 och 3 vtr i åk 8. Det betyder i praktiken att elever som väljer att läsa franska, tyska eller teknik och konst inte får någon undervisning alls om grundläggande ekonomiska förhållanden. De elever som väljer ämnet ekonomi undervisas på högstadiet sammanlagt 11 vtr i ämnet. Det får betraktas som ganska mycket. Görs ämnet obligatoriskt, skulle det krävas alltför stora ingrepp för att få utrymme för så många timmar. Man får därför tänka sig färre timmar utan att alltför mycket sänka kraven. Man kan tänka sig flera olika modeller för hur det hela skulle kunna lösas. I Könsrollerna i skolan (se Ett friare val. Jämställdhetsprogram för skolan) har man skisserat lösningar som förefaller bra. Man tänker sig där att göra både ämnet teknik och ämnet ekonomi obligatoriskt för både flickor och pojkar, detta för att bredda flickornas tekniska färdighet och förståelse och pojkarnas förståelse för familjefrågoroch personliga frågor. Ämnet ekonomi skulle då kunna läggas ihop med ämnen som samhällskunskap, slöjd (både textil-, trä- och metallslöjd), hemkunskap, konst och biologi. Att lösa detta blir möjligen lättare om man får en skoldag organiserad efter SIA-modell. Man kan också tänka sig en modell där ämnena teknik och ekonomi sammanförs i ett block, så att både flickor och pojkar får en baskurs i bägge ämnena och därefter i en form av fritt fördjupningsarbete ägnar återstående tid åt endera ämnet eller, för den som så vill, båda ämnena. En annan möjlighet är att helt radikalt föra ihop ämnena slöjd, teckning, hemkunskap, teknik, ekonomi och konst till ett block, här i betydelsen parallell- och koncentrationsläsning, där vissa delar är obligatoriska för alla och andra fördjupningskurser eller fritt val. Man skulle alltså gå ett steg mot ett slags allämne. En annan lösning vore att lägga in ekonomi-ämnet i ett block med samhällsorienterande ämnen. Vilken lösning man än fastnar för gäller det att se till att ge det obligatoriska ekonomi-ämnet en så praktisk utformning som möjligt. Ämnet måste i stor utsträckning innehålla färdighetsträning. Så har det exempelvis visat sig att det finns ett stort behov av praktiska kontorstekniska uppgifter. Det har inte minst inom tillvalsämnet ekonomi visat sig att eleverna stimuleras just av sådant som de upplever att de har omedelbar praktisk nytta av. Inte minst behöver man beakta detta i de läromedel som måste nyproduceras, så att eleverna får en verklig motivation för det viktiga ämnet. Hela samhället skulle tjäna på att ge ungdomen en stabilare ekonomisk fostran. De ungdomar som lämnar och har läst ämnet ekonomi är bättre rustade för att förstå komplicerade ekonomiska sammanhang i samhället. Näringslivet, där många av dem kommer att ha sin utkomst, är naturligtvis också betjänt av att de ungdomar som anställs har viss insikt i hur företagens ekonomi fungerar. Det bör betyda större förståelse för företagsekonomiska problem. När eleverna lämnar har de fått större förutsättningar att på ett vettigt sätt handha sina egna tillgångar. De blir bättre rustade att ta ekonomiskt ansvar, såväl för sig själva som för en kommande familj. Kort sagt, de är bättre rustade för yrkeslivet och en självständig tillvaro som vuxna medborgare. Sammanfattningsvis skulle vi vilja anföra sex viktiga skäl till att ekonomiämnet borde göras obligatoriskt på högstadium. Ett obligatoriskt ekonomi-ämne skulle ge ungdomarna 1. bättre ordning på sin privata ekonomi 2. större kunskap om samhällets ekonomi 3. större förutsättningar att sätta sig in i enskilda företags ekonomi 4. generellt bättre kunskap i olika ekonomiska sammanhang 5. högre grad av ansvarskännande i olika ekonomiska sammanhang 6. större anpassning till praktiskt taget alla yrken i detta land. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att uttalar att ämnet ekonomi bör ges en starkare ställning på högstadium vid en kommande läroplansrevision.