mot · FZ02522 · 1976-01-21 00:00:00 — 1975/76: 522 om utredning rörande allmänna val , omläggning av budgetåret, m. m. författningsreform innebar för del bl. a. ett snabbare valgenomslag och en omläggning av riksdagsåret. Den nyvalda skall således numera normalt samlas den femtonde dagen efter valdagen - inte som tidigare först i januari året efter valet - och som en konsekvens av denna reform startar sitt arbetsår även de år då det inte är val. Normalt löper ett arbetsår för från början eller mitten av oktober till . Denna omläggning var nödvändig och riktig. Det var självfallet inte rimligt att en gammal uppsättning riksdagsledamöter skulle sitta kvar efter det att en ny uppsättning ledamöter utsetts genom ett allmänt val. Men om man bedömer och värderar omläggningen utifrån möjligheter att fastlägga en rationell och meningsfull arbetsordning så framstår dock nyordningen som mindre lyckad. Detta beror enligt min mening på att reformen är ofullgången. Omläggningen av riksdagsåret har inte följts upp med de ytterligare reformer som behövs för att riksdagsarbetet skall kunna organiseras på bästa sätt. startar således numera . Men vad har att arbeta med är i huvudsak motioner vars behandling uppskjutits från föregående och de särpropositioner som regeringen kan få fram vid sidan av budgetarbetet inom kanslihuset. början innebär med gällande ordning inte någon egentlig upptakt på riksdagsarbetet. Någon allmän budgetproposition avlämnas inte när startar och någon allmän motionstid finns inte heller. Regeringens budgetförslag avlämnas som tidigare och i anslutning till denna kommer de stora partimotionerna under den allmänna motionstiden . avlämnas också regelmässigt en lång rad fristående propositioner och i anslutning till dessa ett stort antal följdmotioner. Den stora arbetsbelastningen i kommer således på samma sätt som tidigare med en särskild anhopning av viktiga avgöranden under slutskede. Allt detta medför att det är väldigt svårt att åstadkomma en vettig planering av arbete med en jämn arbetsfördelning över som helhet. Men den gällande ordningen medför också en rad mera speciella nackdelar och svårigheter. Här skall nämnas några. Det har funnits en tendens att försöka tänja och vidga innebörden i den speciella motionsrätten som finns med anledning av särskilt inträffad händelse, vilket lett I 1975/76. till motsättningar i formfrågor av ett slag som man helst bör undvika och som lätt kan missförstås av allmänheten. Vidare har man kunnat iakttaga att en hel del interpellationer som ställts vid början haft ett innehåll som visar att de egentligen skulle ha lagts som motioner om någon motionsrätt funnits. Det är således uppenbart otillfredsställande att någon allmän motionstid inte finns vid början alldeles särskilt som då samlas efter ett förhållandevis långt sommaruppehåll. Utskotten och har , som nämnts, i hög grad att arbeta med motioner som uppskjutits från föregående . Detta är i och för sig en otillfredsställande ordning. Varje bör så långt det går ta ställning till de frågor som väckts under . Särskilt betänkligt blir det, när ärenden som väckts under ett uppskjuts till ett annat som startar efter ett riksdagsval. En särskild komplikation som utskotten ställs inför är om de över huvud taget skall behandla de vilande motionerna under slutet av hösten, när endast återstår, innan den nya allmänna motionstiden infaller och en ny allmän budgetproposition föreläggs . Om utskotten och behandlar motionerna kan man i ett betydande antal fall räkna med att samma eller likartade förslag återkommer inom en mycket kort tidsrymd och man får således slag i slag en dubbelbehandling av ärendena. Väljer utskotten att ytterligare uppskjuta behandlingen av de föreliggande motionerna i avvaktan på den allmänna motionstiden eller i avvaktan på aviserade regeringspropositioner så får detta i sin tur egendomliga följder. En utskotts- och riksdagsmajoritet kan bestämma att ställningstaganden till och debatter i frågor som denna majoritet av en eller annan anledning helst vill undvika uppskjuts . Motioner som väckts under den allmänna motionstiden kan komma att behandlas först året efter. Att i väckta förslag på detta sätt kan motas undan stämmer illa med svensk författningstradition och det är en ordning som av principiella och praktiska skäl är klart olämplig. Flera av de olägenheter som här nämnts skulle man kunna komma till rätta med om huvudprinciperna i det förslag som grundlagberedningen lade fram i promemorian "Allmänna val " (SOU 1970:27) realiserades. Dessutom skulle en del andra fördelar uppnås. Det nämnda förslaget innebar i huvudsak följande: De allmänna valen skulle hållas i mitten eller månad. Valen skulle således komma som en kulmen på det politiska arbetet i . Den nya mandatperioden skulle börja löpa när mandatfördelningen var klar och den nya skulle kunna sammankallas till en kort session om t. ex. valutslaget var sådant att regeringsskifte var aktuellt. De år det inte var val och i de fall då valutgången inte nödvändiggjorde en junisession skulle börja sitt arbetsår , förslagsvis . Vid arbetsårets start skulle regeringen lägga fram budgetpropositionen och den allmänna motionstiden skulle också infalla vid skulle ägna huvudparten av arbetet åt budgetfrågorna och den nya statsbudgeten skulle kunna träda i kraft . Budgetåret skulle således läggas om till kalenderår. skulle i huvudsak ägna sig åt princip- och lagpropositioner, följdmotioner till dessa och de från budgeten fristående motioner som väckts under den allmänna motionstiden . skulle normalt kunna avsluta sitt arbetsår. Vårval och en omläggning av budgetår och motionstider på det sätt som här kortfattat angetts skulle göra den redan genomförda omläggningen av riksdagsåret meningsfull. skulle få betydligt bättre möjligheter till en rationell arbetsplanering för riksdagsåret som helhet och förslag som väckts under ett skulle kunna slutbehandlas under detta. Även för regeringens arbetsplanering borde den här förordade ordningen vara att föredra framför den nuvarande. Ytterligare argument skall inte framläggas här även om det finns en lång rad sådana. Men det kan nämnas att i huvudparten av med vårt land jämförbara länder startar det parlamentariska arbetet med behandlingen av statsbudgeten. Det här refererade förslaget till en mera genomgripande och rationell omläggning av riksdagsarbetet kom inte att genomföras i samband med den allmänna författningsreform som tog 1974. De skäl man anförde var att en omläggning av budgetåret krävde ytterligare överväganden, att regeringen tillsatt en budgetutredning som bland många andra frågor också skulle ta upp frågan om budgetåret och att man ville avvakta denna utrednings resultat. Och även vid senare debatter i frågan har man hänvisat till budgetutredningen och till de förslag som kunde väntas från regeringen med anledning av denna utrednings förslag. Detta framstår mer och mer som svepskäl för att ingenting göra. blev klar med sitt betänkande . Någon proposition med anledning av detta betänkande har inte förelagts . Något förslag om budgetreform finns inte heller upptaget i regeringens propositionsförteckning . Den slutsats man kan dra av detta är att regeringen skjutit hela frågan om en budgetreform . Därmed vill man tydligen också skrinlägga de mera begränsade reformer av budgettekniken som krävs för en omläggning av budgetåret. bör därför enligt min mening ta ett nytt initiativ i de i den här motionen diskuterade frågorna, om välmotiverade reformer skall kunna komma att genomföras inom rimlig tid. De konstitutionella aspekterna på en övergång till vårval och kalenderårsbudget har behandlats i det ovan nämnda betänkandet av grundlagberedningen. De budgettekniska aspekterna har behandlats i budgetutredningens betänkande Budgetreform" (SOU: 1973:43 s. 221 ff.). Det föreligger således redan ett betydande material som underlag för en reform. Vad som krävs är en förnyad översyn av en rad delproblem, en överarbetning av det föreliggande materialet med hänsyn till den erfarenhet som vunnits genom tillämpningen av det nya riksdagsåret samt utarbetandet av konkreta lagförslag. bör därför besluta att en utredning får i uppgift att ta fram det samlade förslag som krävs som underlag för beslut. finns det en intern riksdagsutredning som har i uppgift att se över arbetsformer. Denna utredning har dock ett ganska begränsat uppdrag. Den skall således inte behandla de frågor som tagits upp i denna motion. Det ligger nära till hands att föreslå att den här nämnda riksdagsutredningen får sitt uppdrag vidgat till att omfatta även de frågor det här gäller. Men eftersom särskilt frågan om en omläggning av budgetåret nära berör arbetsvillkoren även för regering och departement kan det finnas skäl för att uppgiften anförtros en särskild fristående parlamentarisk utredning av sedvanligt slag. Den nya utredningen bör utan svårighet kunna slutföra sitt arbete på så att förslag kan föreläggas redan nästa . Med hänvisning till vad som anförts hemställes att beslutar att av regeringen begära tillsättandet av en parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta förslag om allmäna val , omläggning av budgetåret och införandet av allmän motionstid vid början i enlighet med vad som förordats i denna motion.