mot · FZ02930 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76: 930 av m. fl. om åtgärder för att sanera ekonomin i vissa kommuner i präglades av en mycket snabb befolkningstillväxt. Särskilt markant var detta . Storstadsexpansionen var resultat av en medveten politik från statsmakternas sida och beskrevs en gång i en regeringen närstående tidning som den glädjande folkvandringen". Storstadsexpansionens fördelar presenterades i olika sammanhang, och bl. a. i det pågående regionalplanearbetet (regionplaneförslagen -67 och -70) där man hävdade att måste nå en viss storlek för att kunna konkurrera med kontinentens storstäder. Den kraftiga befolkningsinflyttningen ledde till en svårartad bostadsbrist i . uppgick antalet bostadssökande hos de kommunala bostadsförmedlingarna i regionen till ca 170 000 varav ungefär 120 000 stockholmare. I bostadskö förlängdes väntetiden år . En bostadslös person som ämnade gifta sig måste räkna med att vänta för att få en familjebostad. Minst lika lång var väntetiden för en ensamstående. För en familj med ett barn var väntetiden och en flerbarnsfamilj måste i normala fall räkna med att vänta . Det kraftiga trycket på bostadsmarknaden som storstadsexpansionen skapade kunde inte på långt när tillfredsställas inom . Det föll därför i huvudsak på förortskommunernas ansvar att genomföra ett mycket högt bostadsbyggande i syfte att häva bostadsbristen. Nya bostadsområden skapades i rask takt, och särskilt vissa av förortskommunerna fick under loppet av en mycket drastisk befolkningsökning. Det mest extrema exemplet på storutbyggnader var uppbyggandet av en helt ny stadsbildning i ett tidigare praktiskt taget obebyggt landsbygdsområde i . Det ansågs att ett projekt av den typen skulle göra det möjligt att utnyttja stordriftens fördelar i fråga om planering och byggande. Det ansågs vidare att det samlade befolkningstrycket i endast någorlunda skulle kunna bemästras om en kanalisering skulle kunna ske till stadsbildningar av satellitstadskaraktär. De stora exploateringsprojekten i vissa (örortskommuner, och särskilt i , ställde helt naturligt mycket stora ekonomiska krav. Möjligheterna för t. ex. att skattefinansiera någon nämvärd del av investeringarna i de aktuella projekten var obefintliga. Kommunens skatteunderlag uppgick till knappt 1 milj, skattekronor. Visserligen skulle folkmängden enligt prognosen komma att fyrdubblas , men eftersom skatteinkomsterna till kommunen släpar efter, skulle skattetillväxten inte ens räcka till att täcka driftkostnaderna . En underbalansering av driftbudgeten ingick således i förutsättningarna för Botkyrkastadens tillkomst. Å andra sidan visade beräkningarna att kommunen under den därpå följande perioden skulle få ett överskott på drygt 100 milj. kr. Utvecklingen har dock visat att den beräkningen var baserad på förutsättningar som inte kom att motsvaras av den verkliga utvecklingen. Botkyrkafallet påminner i viss mån om systemet med "New towns i . I har emellertid staten svarat för såväl utbyggnaden som finansieringen av de nya städerna, och de är inte avsedda att överlämnas till förrän utbyggnaden är genomförd. De stora nya bostadsområdena har fått en mycket ensidig befolkningssammansättning. Det var i huvudsak unga barnfamiljer som flyttade in. Resultatet har blivit stora ungdomskullar i begränsade åldersgrupper. Detta medför extrema krav på kommunala investeringar för barndaghem och skolor, investeringar som efter kommer att bli av ringa värde när de stora åldersgrupperna lämnat förskole- respektive skolåldern. Den snabba utbyggnaden och den överhettade bostadsmarknaden på ledde till att många av de nya bostadsområdena blev mycket bristfälliga från miljösynpunkt. De människor som hade ekonomiska möjligheter att själva välja var i regionen de skulle bo valde i stor utsträckning andra orter. Till Botkyrkastaden och andra liknande projekt flyttade framför allt ekonomiskt svaga familjer utan egentliga valmöjligheter. Detta har starkt medverkat till en allvarlig social segregering i . Det har dessutom bidragit till att ytterligare förvärra de stora utbyggnadskommunernas ekonomiska situation. Skatteunderlaget per innevånare har blivit jämförelsevis mycket lågt och de sociala kostnaderna har rasat i höjden. Hög skatt - dålig service Utbyggnadskommunerna har således kommit i den situationen att höga kostnader för utbyggnad och onormalt höga kostnader för social verksamhet och utbildning förenas med ett svagt skatteunderlag. Resultatet har inte oväntat blivit en mycket hög utdebitering. För att ändock hålla skatten på en något så när rimlig nivå har man tvingats till hårda prioriteringar för att begränsa de kommunala utgifterna. Försina höga skatter får kommuninnevånarna därför ett jämförelsevis magert utbyte i form av service. Detta förhållande är särskilt allvarligt med hänsyn till att det i så stor utsträckning rör sig om människor med en svag ekonomisk och social ställning, vilka drabbas hårt av den kommunala skatten och för vilka den kommunala servicen spelar en särskilt stor roll. har trycket på bostadsmarknaden i stor utsträckning upphört i och med att befolkningsutvecklingen i stagnerat. Därmed har människornas valfrihet när det gäller boendet ökat. Kombinationen av hög skatt, bristfällig boendemiljö och svagt utvecklad service gör självfallet de hårdast drabbade utbyggnadskommunerna föga attraktiva. Resultatet har blivit ett stort antal tomma lägenheter, konkursmässiga kommunala bostadsföretag och i sista hand ytterligare ekonomisk belastning för kommunerna. De särskilda lånemöjligheter som öppnats för att finansiera de tomma lägenheterna utgör bara en dellösning, eftersom de ställer stora krav på kommunernas ekonomiska medverkan. Den i särklass hårdast drabbade kommunen är, som redan antytts, . Botkyrkastaden var den enda i en rad planerade nya stadsprojekt som hann genomföras i full skala innan den ohämmade storstadstil] växtens politik kom att omprövas. Befolkningen växte under ett årtionde från ca 20 000 innevånare till närmare 70 000. Befolkningsökningen är i huvudsak att hänföra till en helt nybyggd stad "Botkyrkastaden, skild från tidigare existerande. Alla de sociala och ekonomiska problem som berörts i det föregående finns i särskilt hög grad i . Vad som särskilt försvårar situation är den stora skuldbörda som kommunen tvingats dra på sig för att klara av expansionen. Som exempel på kommunala följdinvesteringar som genomförts i Salemstaden och , särskilt motiverade genom den unga befolkningen, är att man byggt ett 25-tal barnstugor, samtliga stora med upp till 120 platser vardera. På skolområdet har man uppfört elva lågstadieskolor, som regelmässigt är kraftigt överbelagda och utbyggda med paviljonger. Dessutom krävs sex högstadieskolor, varav fyra redan är byggda. Som tidigare framhållits var man redan från början på det klara med att måste räkna med underskott i sina driftbudgetar. Eftersom det var på initiativ från Botkyrkastaden byggdes, och syftet var att lösa bostadsbristen i , bidrog också denna kommun med s. k. expansionslån. Dessa lån har dock samma räntevillkor som gäller för annan kortfristig upplåning. Totalt har ett ackumulerat budgetunderskott på ca 100 milj. kr., till stor del finansierat genom expansionslån. Kommunens ekonomi belastas således mycket tungt av krav på räntor och amorteringar. Kommunens förutsättningar att inom rimlig tid av egen kraft dels undanröja denna skuldbörda, dels ge sina innevånare en acceptabel servicenivå måste bedömas som mycket små. Vissa insatser har gjorts för att klara undan en akut ekonomisk kris. Regeringen beslutade att bevilja ett extra skatteutjämningsbidrag på 4,2 milj. kr. Kommunen har dessutom fått tillstånd att uppta ett lägst 20-årigt amorteringslån på 25 milj. kr. för att täcka en del av bristen budget. har vidare köpt mark av kommunen för 5 milj. kr. Det kommunala bostadsföretaget har fått en avskrivning av hyresförlustlån med 5 milj. kr. och ett löfte från om aktieteckning med 10 milj. kr. Om det senare löftet är lagligt genomförbart har dock senare starkt ifrågasatts av kommuns jurister. Stödet från har påtagliga konsekvenser för kommunen. Dels blir , som redan är en synnerligen stor markägare i kommunen, ägare till ytterligare betydande markområden, dels förpliktigas genom avtal att medverka till att får producera ca 300 småhus inom kommunen . kommuns möjligheter att påverka sin egen utveckling kringskärs således ytterligare. förpliktigas vidare att återköpa aktierna i om begär det. Likaså måste kommunen återköpa aktierna i händelse åv bolagets likvidation eller konkurs. Aktieteckningen har således i praktiken karaktär av lån till kommunen. Trots de stora insatserna utifrån har dels tvingats till hårda prutningar i budgeten, dels till en skattehöjning med 1:30 vilket ger kommunen den högsta kommunalskatten i . Det ackumulerade budgetunderskottet på ca 100 milj. kr. Även om utgör ett särfall genom den extrema utbyggnad som skett i kommunen och de alldeles speciella ekonomiska problem som detta fört med sig, finns det flera andra kommuner i regionen som brottas med allvarliga problem. Av dessa finns det särskild anledning att nämna kommun. kommun tog på sig en betydande del av 1960-talets expansion, vilket ledde till att befolkningen fördubblades . De vanliga expansionsproblemen, skev befolkningstruktur, stora ungdomskullar, stora investeringar och en dålig skatteunderlagsutveckling har också slagit mycket hårt i kommunen. Den snabba expansionen har följts av stagnation och befolkningsutflyttning med ca 1 800 tomma lägenheter som följd. Befolkningssammansättningen är sådan att kraven när det gäller skolväsendet, barnomsorg och olika former av sociala bidrag är mycket höga. Dessa områden svarade budget för av nettoutdebiteringsbehovet, dvs. efter det att statliga bidrag och taxor frånräknats. Haningen kommun uppvisar underskott i driftbudgetarna ända , som successiva nedskärningar i den kommunala servicenivån måste göras. Detta trots att kommunen har en utdebitering, exklusive kyrko- och landstingsskatt, på . Den totala utdebiteringen är 27:10. Regeringen har beviljat kommun 2 milj. kr. i extra skatteutjämningsbidrag. Efter det att detta bidrag medräknats och efter ytterligare hårda prutningar i budgeten uppvisar kommunen budget ett ackumulerat driftunderskott om ca 20 milj. kr. Det finns ingenting som tyder på en förbättrad situation . Den snabba storstadsexpansionen har försatt ett antal kommuner i i en ohållbar situation. De som drabbas är människorna som bor i dessa kommuner. De tvingas finna sig i ofta bristfälliga boendemiljöer i förening med ett högt skattetryck och en otillfredsställande service. Genom den sociala segregation som råder i är det i stor utsträckning människor med låga inkomster och en i övrigt utsatt situation som drabbas. inrymmer länet några av landets rikaste kommuner med påfallande hög skattekraft, goda kommunala resurser och en jämförelsevis låg kommunalskatt. En viktig reform måste därför vara en effektivare skattutjämning som ger olika kommuner någotsånär likvärdiga förutsättningar att klara en god verksamhet. Statsmakterna måste dock också ta på sig ett betydande ansvar för den rådande situationen. expansion är i stor utsträckning en konsekvens av rikspolitiska åtgärder och brist på åtgärder. Staten måste medverka till att inte enskilda människor på ett orimligt sätt drabbas av 1960-talets felplanering. En effektivare skatteutjämning kan bidra till att förbättra de berörda kommunernas långsiktiga möjligheter att garantera sina innevånare en godtagbar standard. En förutsättning är dock att omedelbara åtgärder sätts in för att sanera de hårdast drabbade kommunernas ackumulerade ekonomiska problem. Regeringen bör därför få uppdrag att genom en engångsinsats helt eller delvis avlyfta dessa kommuners ackumulerade underskott. Detta bör kunna ske i form av direkta driftbidrag till vissa kommuner, eller genom att staten övertar de lån som belastar dessa kommuner. Den ekonomiska ramen för detta åtgärder torde kunna beräknas till ca 100 milj. kr. Med hänvisning till vad som här anförts hemställes att beslutar alt hos regeringen hemställa om förslag, senast i samband med kompletteringspropositionen , om åtgärder, i enlighet med vad som framförts i motionen, för att sanera ekonomin i de hårdast drabbade expansionskommunerna i . () ()