mot · FZ022215 · 1976-03-09 00:00:00 — Det främjar en stabilitet i elevgrupperingarna och medverkar därför i hög grad till en tryggare skolmiljö. förordar därför att kommunerna fritt får disponera förstärkningsresursen. Detta möjliggör bl. a. att undervisningsgrupperna kan göras mindre, vilket enligt vår mening är värdefullt. En viktig del av kritiken mot statsbidragssystem har gällt förhållandena i glesbygdskommunerna och överlevnadsmöjligheterna för de mindre skolorna. I propositionen anmäls att en särskild glesbygdsgaranti skall föreslås för att problem i detta avseende inte skall Den garantin skall emellertid avse kommuner med ett stort antal s. k. b/B-skoIor, och garantin avser endast en övergångsperiod. Det är viktigt att regeringens kommande förslag om en glesbygdsgaranti ger en långsiktig lösning av de mindre skolornas och de elevsvaga områdenas, problem. Sådana problem finns i alla delar av landet. Det finns ingen anledning att ställa upp krav på att det måste vara ett stort antal skolor för att kommunerna skall komma i åtnjutande av glesbygdsgarantin. De förändringar av skolans organisatoriska uppbyggnad som föreslås innebär också förändringar av lärares arbetsuppgifter och en ändrad betoning av undervisningen. Det är självklart att detta måste följas upp med en intensifierad fortbildning av lärare och skolledare. Det är vidare viktigt att den vidgade utbildningen av speciallärare kan komma till stånd. I detta sammanhang vill vi också framhålla dessa utbildningars betydelse när det gäller att upprätthålla lärarutbildningen på olika orter. Lärarorganisationerna har i sina kommentarer till propositionen varit kritiska mot hur personalfrågorna hanterats. Man menar att regeringen först borde ha kommit överens med de fackliga organisationer som berörs av propositionen och sedan lämnat förslag till . Särskilt gäller det frågorna om huvudlärare, tillsynslärare, institutionsföreståndare och skolledare. Enligt vår mening hade det varit värdefullt om personalfrågorna hanterats på ett smidigare sätt av regeringen. Förutsättningarna för att lärarorganisationerna skulle intagit en mera positiv inställning hade då varit större, vilket hade tjänat reformens syfte. En självklar princip i det politiska arbetet måste vara att samhällets institutionella organisation fastställes av de politiskt valda organen. Det är där det yttersta ansvaret måste ligga. Sedan gäller det att i förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden klara ut lönefrågor och anställningsvillkor på ett tillfredsställande sätt. Skolans organisatoriska utformning skall enligt vår mening avgöras av de politiska instanserna. Förändringar i det avseendet bör emellertid föregås av nära samråd mellan statsmakterna och personalorganisationerna. De arbetsuppgifter som utföres på arvodesbasis inom skolan är viktiga. Det råder inget tvivel om att dessa arbetsuppgifter måste utföras också och att ersättning också måste utgå. Att man lokalt får möjlighet att besluta om formerna för detta måste emellertid vara en fördel, vilken gagnar en ändamålsenlig organisation av skolan. De personalfrågor som påverkas av en sådan förändring måste lösas genom förhandlingar. Tidsrymden till reformens ikraftträdande bör vara tillräcklig för detta. Behörighetsreglerna för skolledartjänster föreslås bli förändrade enligt propositionen. Förutom den som är behörig till ordinarie tjänst som lärare kan den som har erfarenhet från , från skolverksamhet eller i övrigt från skoladministration vara behörig till skolledarbefattning. I varje rektorsområde skall dock alltid finnas minst en skolledare med pedagogisk utbildning. Det vidgade lokala ansvaret för skolans verksamhet gör det enligt vår mening nödvändigt att det finns en kunnig pedagogisk ledning i skolan. Det bör noteras att förslag grundades bl. a. på att skolans ledning skulle förstärkas med en bestyrelse. Någon sådan införes emellertid inte . Det är rimligt att det finns vissa möjligheter att besätta skolledartjänster med andra än behöriga lärare. När en sådan tillsättning göres skall personen i fråga ha utbildningsmässiga meriter och så väl kända pedagogiska ledaregenskaper att tillsättningen allmänt kan accepteras. Redan nu gäller, att om synnerliga skäl föreligger kan till tjänst som studierektor eller rektor komma i fråga även den som inte är behörig till ordinarie lärartjänst. En sådan regel är tillräcklig för att tillgodose möjligheterna att rekrytera annan än behörig lärare till skolledarbefattning. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande innebörden av begreppet den samlade skoldagen; 2. att en extra resurs per elev utgår till samtliga kommunerfr. o. m. /78 för annan verksamhet än undervisning; 3. att hos regeringen begära att vad som i motionen anförts beträffande minskning av den timplanebundna undervisningen på mellanstadiet överlämnas till den utredning som skall se över läroplanen för beaktande; 4. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kontakterna mellan hem och skola; 5. att som sin mening uttala att möjligheterna att lokalt jämka timplanen bör vidgas så långt det är möjligt med bevarad enhetlig utbildningsnivå i landet; 6. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande vidgade resurser för organisationerna för metodutveckling och ungdomsledarutbildning; 7. att hos regeringen begära förslag om lagstadgad rätt till tjänstledighet för ungdomsledaruppgifter; 8. att beslut om det lokala aktivitetsstödets storlek fortsättningsvis fattas av ; 9. att som sin mening uttala att kommunerna fritt disponerar förstärkningsresursen; 10. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utformningen av en garanti för bevarande av mindre skolor och skolor i elevsvaga områden; 11. atl som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande vissa personalfrågor; 12. att avslå regeringens förslag beträffande ändrade regler för behörighet till skolledartjänst. GOTAB 51491 Slockholm 1976 () i Lane-Herrestad