mot · FZ021408 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. II. om utbildning av montessoripedagoger På privat initiativ startades undervisningsgrupper, som tillämpade den s. k. montessoripedagogiken. Denna lägger den största vikten vid att engagera den enskilde eleven i det fria valet av arbete och träna eleven till ansvar och medinflytande. Grupperna omorganiserades och inlemmades sedermera 1927 inrättade Olofsskolan, där montessorilärare av arbetade på förskolestadiet och inom skolans lågstadium. I påbörjades undervisning 1934. Man har där sålunda en 40-årig erfarenhet av arbetet på förskole- och lågstadiet, utsträckt upp till årskurs 6. Socialpedagogiska seminariet hade under montessoriundervisning inlagd på schemat. Inom har efter hand ett tjugutal förskolor av montessorikaraktär inrättats. Totalt finns ett sjuttiotal montessorigrupper inom landet. Åtskilliga är kommunala. påbörjades vid i en försöksverksamhet med montessoripedagogik inom försöket har utbyggts till att omfatta såväl låg- som mellanstadiet. tilllämpas montessoripedagogiken dessutom vid låg- och mellanstadiet i samt vid lågstadiet i Ålgryteskolan. Särskilda anslag för materialinköp lämnas av skoldirektion. Montessoripedagogiken svarar helt i tillämpning mot de synsätt, som kommer till uttryck i betänkande. Arbetssättet innefattar det lagarbete och den konkretisering i undervisningen, som också förutsätts i målsättning. Strävandena att tillvarata barnets eget intresse samt att tillgodose och utveckla dess emotionella, intellektuella och sociala behov allt efter varierande utvecklingstakt och arbetsförmåga utgör grundval för montessoripedagogiken. Den sammanfaller således i väsentliga drag med huvudtankar. Intresset för montessoripedagogiken har ökat bland såväl målsmän som lärare av olika kategorier. Föreläsningar har hållits vid ett flertal seminarier och lärarhögskolor. Lärarkandidater har i ökad utsträckning ägnat sina specialarbeten åt montessoripedagogik. Föredrag och demonstrationer har stått på programmet vid skolornas planerings- och studiedagar, och auskultationerna har ständigt ökat. Lärare från hela landet ägnar alltmer sina enskilda studiedagar åt besök i montessoriklasser. För att kunna vidareutveckla montessoripedagogiken i fordras fler montessoriutbildade lärare. Den enda utbildning i montessoripedagogik som förekommit i är i några sommarkurser, som med ekonomiskt bistånd från anordnat. För övrigt har utbildningen måst förläggas utomlands, företrädesvis till och . Till följd härav har utbildningen varit förenad med stora kostnader och personliga uppoffringar. Det är ett orealistiskt antagande, att lärare fortsättningsvis skall begära tjänstledighet för att under ekonomiska uppoffringar i utlandet genomgå en diplomerad vidareutbildning. Enligt vår mening är det mycket betydelsefullt att den pedagogiska debatten och utvecklingen får den stimulans som montessoripedagogiken kan ge. Erfarenheterna visar att mycket goda resultat nåtts med denna pedagogik. Det kan därför inte vara rimligt, att den förbehålls en liten grupp barn och lärare utan bör ges ökat utrymme i lärarutbildningen. Som en nödvändig förutsättning för montessoripedagogikens fortbestånd och utveckling i framstår förekomsten av svensk utbildning. , som har i uppgift att göra en översyn av lärarutbildningen, bör kunna komma med förslag hur en montessoriutbildning skall kunna infogas i utbildningen av lärare i för- och grundskola. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att hos regeringen till lärarutbildningsutredningen begära tilläggsdirektiv med innehåll att söka infoga en utbildning av montessoripedagoger i den svenska lärarutbildningen. () ()