ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ022220 · 1976-03-09 00:00:00 — Motion 1975/76: 2220 av i Öskevik m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. Den numera allmänt omfattade uppfattningen att undervisningen i skolan i högre grad skall ha en praktisk inriktning innebär i viss utsträckning också en förskjutning av olika ämnens betydelse. Praktiskt och laborativt inriktade ämnen måste ges bättre möjligheter. Teckningsämnet är i det sammanhanget viktigt. Alltsedan den nya läroplanen för kom har ämnet teckning genomgått en rad stora förändringar. Detta innebär att man behandlar alla typer av bilder som finns i dagens samhälle. I detta arbete ingår rent laborativa moment, t. ex. foto och film. Teckningsämnets utveckling ställer nya krav på undervisningssituationen. Den personliga handledning och övervakning som är nödvändig kan inte genomföras i en grupp om 30 elever. Mot bakgrund av ämnets utveckling är det anmärkningsvärt att undervisning inte sker i halvklass. 1 likhet med andra ämnen av praktisk natur används i teckningsundervisningen en rad verktyg och material som kan innebära riskmoment. Ofta är dessutom apparaturen dyrbar. Trots detta är teckning det enda laborativa ämne där undervisningen inte sker i halvklass. För att möjliggöra en angelägen utveckling av teckningsämnet förordar vi att undervisningsgrupperna delas. Ett sådant beslut bör genomföras då det är möjligt att rekrytera kompetenta teckningslärare i rimlig omfattning till teckningslärartjänsterna. bör emellertid redan nu fatta principbeslut om halvklass i teckning. Med stöd av det anförda hemställs att vid behandling av proposition 1975/76:39 som sin mening ger regeringen till känna att undervisningen i teckning bör bedrivas i halvklass. () i Öskevik (c) ()
mot · FZ022221 · 1976-03-11 00:00:00 — Motion 1975/76: 2221 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. understryker att skolan bör tillföras personal med olika specialutbildning, men att personalen enligt utredningens uppfattning icke bör bindas genom snäva befattningsbeskrivningar. Man anför som exempel att en psykolog skall kunna arbeta med undervisning av vissa elevgrupper. Kontaktarbetet i skolan bör lämpligen icke utgöra enbart en läraruppgift utan kunna ombesörjas exempelvis av kuratorer och psykologer. Man understryker att skolans arbete därigenom kommer att berikas genom synpunkter, erfarenheter och infallsvinklar av speciell art. I proposition 1975/76:39 kommer dock skolpsykologens betydelse i skymundan. Den viktiga roll skolpsykologen skulle kunna spela i den förebyggande elevvården har tyvärr icke till fullo beaktats i propositionen. Uppgiften att bygga upp ett förtroendeförhållande redan från lågstadiets första klass mellan eleven-gruppen-läraren och föräldrarna är grundläggande för framtiden. Man saknar i propositionen ett klart framhållande av dels vikten av att kommunerna anställer skolpsykologer, dels att psykologens möjligheter till insats på det preventiva stadiet avsevärt underlättas genom de arbetsformer propositionen förespråkar. I samrådsorgan, arbetslag, i arbetsenheter och fasta grupper, liksom i skolans arbetsutvärderingar, finns ett direkt behov av den speciella sakkunskap psykologen företräder. Det skulle vara önskvärt att de anvisningar propositionen resulterar i tydligt understryker skolpsykologens breda kontaktytor inom skolan. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att i anslutning till behandlingen av propositionen 1976/76:39 som sin mening uttalar vad i motionen anförts om behovet av ett understrykande av skolpsykologens aktiva preventiva roll i det dagliga skolarbetet. () ()
mot · FZ022222 · 1976-03-12 00:00:00 — 4. att begär att föräldrars rätt till ledighet från arbetet för att kunna delta i samarbetet med skolan utreds, 5. att i övrigt ger till känna vad som anförts i motionen beträffande utformningen av en ny läroplan för . () () () /ENKEL (fp) () ()
mot · FZ022224 · 1976-03-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2224 av fröken m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. En förutsättning för en smidig övergång från skolan till arbetslivet är att kontakten mellan skolan och arbetslivet förstärks och utvecklas, så att man på ett tidigt stadium vidtar förberedelser för inträdet på arbetsmarknaden. Det är därför utomordentligt viktigt att de föreslagna regionala och lokala sam rådsorganen snabbt kommer i gång och får ett avgörande inflytande i sin rådgivande roll. Det är vidare av vikt att företrädarna för arbetstagarorganisationer och arbetsförmedling ges en stor tyngd i samrådsorganets arbete. De övergripande frågor som behandlas av råden måste också kompletteras genom en uppföljning av enskilda elevers möjlighet till inträde i arbetslivet. Ett sätt att göra det är att behandla dessa frågor vid elevvårdskonferenserna. Konferensens syfte är enligt läroplanens anvisningar att genom lämpliga åtgärder - i förekommande fall efter utredning genom olika experters försorg -underlätta elevens eller klassens anpassning till skolsamhället och skolarbetet. Konferensen består av rektor eller studierektor, berörd klassföreståndare, kurator och/eller psykolog vid skolan samt den eller de personer, vilkas närvaro anses påkallad för ärendets behandling. Konferensens uppgifter bör vidgas så att frågor rörande förberedelser för arbetslivet behandlas. För att på ett meningsfullt sätt klara detta för den enskilde eleven är det väsentligt att företrädare för arbetsförmedlingen normalt deltar i konferenserna. Erfarenheterna från försöksverksamhet visar att det bästa sättet att förbereda inträdet på arbetsmarknaden är att man startar förberedelsearbetet och därvid diskuterar olika arbetsmöjligheter för varje elev. 1 19/5/76. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening uttala, att regeringen vid utformningen av riktlinjerna för läroplansarbetet anger att detta skall ske så, att företrädare för arbetsförmedlingsorganen normalt skall delta i elevvårdskonferenserna samt att frågor rörande förberedelser för arbetslivet skall behandlas. () ()
mot · FZ022225 · 1976-03-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2225 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. Enligt proposition 1975/76:39 får organisationer och föreningar rätt att under skoltid informera eleverna om sin stora betydelse i det svenska samhället. Vissa organisationer har också låtit utarbeta speciella informationsoch diskussionsmaterial lämpade för elever inom . Man har alltså påtagit sig sin del av ansvaret för att den här viktiga verksamheten skall fungera på ett tillfredsställande sätt. Ty värr har det visat sig att svårigheter uppstått när den som organisationen utsett att representera i skolan sökt ledighet från sitt ordinarie arbete. Man kan tycka att rätt till ledighet i detta fall borde vara någonting självklart, men det har visat sig att skolinformation i vissa fall stupat just på bristande förståelse från arbetsgivarens sida. att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas i syfte att ge organisationernas företrädare rätt till ledighet för information i skolorna. () () () ()
mot · FZ022229 · 1976-03-12 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. 1 propositionen om skolans inre arbete skriver föredragande statsrådet: Föreningarnas verksamhet under skoldagen får inte strida mot skolans mål och riktlinjer. Är detta villkor uppfyllt, anser jag att de bör kunna bedriva sin verksamhet på egna villkor. Detta uttalande är betydelsefullt. Den förlängda skoldagen kommer att visa önskvärdheten av insatser från föreningarnas sida. I vårt land har de kristna kyrkorna en omfattande verksamhet bland barn och ungdom, vilken lämpligen bör kunna komma i fråga också på skoltid och inom skolans ram. Det är då viktigt att det klart anges vad deras verksamhet får omfatta: att de får ägna sig åt det som är deras speciella uppdrag och område i samhällslivet. Den kristna fostran och undervisning som dessa föreningar och samfund står för är en omistlig del av vårt demokratiska samhälles värden. Försummelsen av de etiska värdena har förvisso varit en av anledningarna till den oro i skolans inre arbete som är anledningen till utredningen och den nu föreliggande propositionen. Därför bör kristna föreningars verksamhet vara angelägen och välkommen under skoldagen. Det kan förutsättas att kristna föreningar är villiga att ta det ansvar och det arbete som en insats i skolan för med sig. Därför är det viktigt att bestämmelserna om föreningsverksamheten utformas så, att de får utforma sin verksamhet i överensstämmelse med sin bekännelse och sitt program och att även gudstjänst i viss mening och undervisning i bibliska begrepp och fostrande information får förekomma. har på en ort i verksamhet i förskolan blivit hindrad. Man får därför anta att oklarhet kan uppstå om hur de kristna kyrkorna och föreningarna skall medverka under skoldagen. Det är nödvändigt att vid behandlingen av denna fråga klart uttalar att kyrkornas arbete inom skolans ram får ha kyrkornas egen prägel och vara bestämd av deras trosuppfattning. Ingenting torde vara viktigare för skolans inre arbete än att insikten i.kristen tro och kraften av fostran ökar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att vid behandlingen av propositionen 1975/76:39 beaktar vad i motionen anförs om de kristna kyrkornas arbete inom skolans ram. () i Agnäs GOTAB 51510 Slockholm 1976
mot · FZ022232 · 1976-03-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2232 av med anledning av propositionen 1975/76:139 om särskild ersättning till skadade värnpliktiga m. fl. I motionen 1975:25 redovisades bl. a. den från ersättningssynpunkt mycket ogynnsamma situation som föreligger för värnpliktig personal som råkat skada sig i tjänsten 3/9 1939-30/6 1945. Generellt gäller att alla som skadade sig före 1/1 1969 har fått för låga ersättningar i jämförelse med vad nuvarande bestämmelser innebär. Men värnpliktiga som skadade sig under torde trots allt ha varit speciellt missgynnade. Jag noterar med tillfredsställelse att regeringen nu - såsom förutsattes i FöU:s betänkande 1975:9 med anledning av ovan angiven motion - framlägger ett förslag, som i stort sett torde erbjuda en acceptabel lösning av hithörande problem. Jag finner dock att man kanske borde kunna differentiera beloppen en smula med hänsyn till hur länge sedan det var som den aktuella skadan uppkom. Rimligen borde ju ersättningen vara något högre för den som fått vänta på denna reglering än för den som väntat bara . Viktigast är dock under alla förhållanden att något förbättra ersättningarna för dem som skadades under . Mot denna bakgrund skulle jag vilja föreslå att de i tabellen framräknade ersättningarna differentierades på nedan angivet sätt: 20.., 15".., 10".,, Kostnaderna för en dylik differentiering bör inte vara avskräckande men effekterna för de drabbade kommer att upplevas som positiva och rättvisa. Under hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att godkänner de riktlinjer för särskild ersättning till värnpliktiga m. fl. som i propositionen 1975/76:139 föreslås men med den differentiering som föreslås i denna motion. Vid skada uppkommen före 1/7 1945 1/7 1945- 1949 1950- 1954 1955-1959 1960-1964
mot · FZ022233 · 1976-03-19 00:00:00 — 1975/76 2233-2239 1975/76: 2233 av herrar och i med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. Propositionen om skolans inre arbete föreslår en rad åtgärder, som skulle ge möjlighet till vidgade kontakter mellan bl. a. skola och ideellt föreningsliv. Särskilt för ungdomar med sociala anpassningssvårigheter är det av vikt att trösklarna mellan olika sociala grupperingar så långt möjligt avlägsnas. Detta gäller i särskilt hög grad tätortsområden, där riskerna tycks vara större för ungdomen att bli missanpassad i samhället. Det ideella föreningslivet måste därför stimuleras till ett större ansvarstagande genom ett nära samarbete med skolan. Det blir då också nödvändigt att ge föreningarna ökade ekonomiska resurser för verksamheten. Från föreningshåll har man noterat det ökade intresse från samhällets sida som SI A-förslaget innebär. En förstärkning av de ekonomiska resurserna är naturligtvis önskvärd för all verksamhet som bygger på ideell grund. är det viktigt från organisationernas synpunkt sett att deras kraft och vitalitet inte dämpas genom att en alltför stor del av deras verksamhet läggs över på enbart anställda ledarkrafter. Vaksamhet i detta avseende är nödvändig från såväl samhällets som från organisationernas sida. Statsbidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet har mycket stor betydelse för organisationernas nuvarande verksamhet. I samband med de vidgade uppgifter som anförtros organisationerna i samband med SIAförslagets genomförande bör därför enligt vår mening det lokala aktivitetsstödet höjas till . per sammankomst fr. o. m. /78. Den målsättningen har tidigare framförts i och överensstämmer med SÖ:s förslag. När det gäller fördelningen av den ekonomiska förstärkningsresursen synes propositionen i första hand inrikta sig på de större tätortsområdena, där behovet är störst av aktiviteter under en samlad skoldag. För att stimulera kommunerna att övergå till samlad skoldag har man knutit ett förslag om ett statsbidrag på per elev till villkoret att man inför sådan samlad skoldag. I stort sett är detta ett bra förslag. Det finns emellertid i vårt land områden, där det är svårt att införa den samlade skoldagen. Lokalförhållanden och kommunikationer kan vara sådana att det inte låter sig göra. Däremot kan glesbygdskommunen ha stort behov av ekonomiskt stöd för att kunna ge ett förstärkt bidrag till det ordinarie föreningslivet eller för att ordna ett angeläget utbud av fritidsaktiviteter i form av idrottsanläggningar o. d. för användning på tider som faller utanför den samlade skoldagen. 1 1975/76. 3 sam!. Vi anser därför att den föreslagna resursen på per elev och läsår skall utgå även till kommun som inte funnit det praktiskt möjligt att införa den samlade skoldagen. Med hänvisning till det ovan anförda föreslår vi att uttalar 1. att det lokala aktivitetsstödet bör uppgå till . per sammankomst /78; 2. att resurser på per elev bör kunna utgå även till kommuner som inte infört den samlade skoldagen.
mot · FZ022234 · 1976-03-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2234 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76: 39 om skolans inre arbete m. m. I proposition 1975/76:39 redovisas att övergången från mellanstadium till dess högstadium med ämnesrum och flerlärarsystem synes bereda en del elever vissa svårigheter. Föredraganden anser att skolan bör vidtaga åtgärder för att minska de problem som uppstår. De åtgärder som anges får huvudsakligen verkan först en god bit in . Vad som enligt föredraganden kan göras redan nu med mera omedelbar verkan är att genom åtgärder inom ramen för schemaläggning och tjänstefördelning minska antalet lärare per elev på högstadiet. Det är, heter det, väsentligt att dessa möjligheter utnyttjas effektivt. I och för sig är föredragandens uttalande riktigt och kanske behövligt som ett memento för skolledare och schemaläggare. Med det är emellertid den risken förbunden att den eftersträvade effektiviteten i utnyttjandet av möjligheterna kan komma att leda till att än fler lärare än vad som för dagen är fallet tilldelas tjänstgöring i ämnen för vilka de saknar behörighet. Det finns redan strävan från skolledningarnas sida att låta en lärare handha så många lektioner som möjligt i en klass, oavsett ämnesutbildning och ämnesbehörighet. Detta har exempelvis, som påtalades i en interpellationsdebatt , lett till att undervisningen i ämnet religionskunskap i stigande grad sköts av icke ämnesbehöriga lärare. Liknande kan iakttas beträffande andra ämnen. Det måste därför fastslås att uppmaningen att effektivt utnyttja åtgärder inom ramen för schemaläggning och tjänstefördelning för att minska antalet lärare i en klass på högstadium icke får leda till att fler och fler lärare kommer att undervisa i ämnen för vilka de icke har ämnesteoretisk behörighet. Önskan att begränsa antalet lärare i en klass får icke gå ut över omsorgen om undervisningens kvalitet. Ett självklart kvalitetskrav är att en lärare endast skall undervisa i de ämnen för vilka han har utbildning pch behörighet. Undervisningen i ett ämne får endast i undantagsfall och temporärt bestridas av en lärare utan vederbörlig kompetens i ämnet i fråga. Fortbildningskurser bör kontinuerligt anordnas för lärare som vill skaffa sig behörighet att undervisa i fler ämnen än de för vilka de ursprungligen utbildats. Under åberopande av det anförda hemställes att uttalar att lärare på höstadium i princip tilldelas tjänstgöring endast i ämnen för vilka de har utbildning och behörighet. HANS NYHAGE (m) ()
mot · FZ022235 · 1976-03-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2235 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. I propositionen 1975/76:39 om Skolans inre arbete m. m. betonar föredraganden vikten av en förstärkning av skolledningen inom skolan. Statsrådet anser det vara angeläget med såväl en sänkning av skolledarnas undervisningsskyldighet som med en utökning av antalet skolledare. Vi delar helt denna uppfattning, som vi ytterligare vill understryka att frågan om undervisningsskyldighet är en avtalsfråga. Statsrådet föreslår att därest avtal ej träffats mellan parterna undervisningsskyldigheten i genomsnitt skall omfatta per skolledare och läsår, vilket kan jämföras med nuvarande undervisningsskyldighet, som av beräknats per läsår eller . Vi förordar emellertid en ytterligare sänkning till i första hand per läsår eller . Statsrådets förslag kan komma att innebära, att undervisningsskyldigheten ökar för vissa av de nuvarande skolledarna vid oförändrat tjänsteunderlag. Vi anser att samtliga skolledare skall garanteras att så icke blir fallet. I propositionen föreslås vidare att poängtalet för specialundervisningen skall försvinna som talet för låg- och mellanstadiet skall höjas till 1,5 per klass. I de allra flesta fall torde detta innebära en ökning av det sammanlagda poängtalet. Möjligheten finns dock att resultatet kan bli det motsatta i något rektorsområde, vilket kan få till följd att underlaget för t. ex. en studierektorstjänst försvinner. Enligt vår mening bör uttala att inget av de nuvarande rektorsområdena skall behöva mista någon skolledartjänst på grund av den ändrade poängberäkningen. Statsrådet föreslår att SÖ skall anordna särskilda fortbildningskurser i skoladministration och skolledningsuppgifter för att därmed öka de kvinnliga lärarnas intresse för och möjlighet till skolledarvikariat. Även manliga lärare med utbildning som inte är väl företrädd bland skolledarna skall kunna få deltaga i denna utbildning! Vi delar uppfattningen att det bör vara en jämnare fördelning mellan manliga och kvinnliga lärare, när det gäller rekryteringen till skolledartjänster. Vi har ingenting att erinra mot att de angivna särskilda fortbildningskurserna anordnas, men vi kan definitivt inte acceptera att de blir direkt könsinriktade enligt statsrådets förslag. Dessa kurser måste givetvis stå öppna för samtliga lärare oavsett kön och utbildning. Åberopande det anförda hemställes 1. att undervisningsskyldigheten för skolledare sänkes till i första hand i genomsnitt per läsår eller , 2. att undervisningsskyldigheten för nuvarande skolledare icke får öka vid oförändrat tjänsteunderlag, 3. att den ändrade poängberäkningen ej får medföra indragning av skolledartjänster, 4. att de föreslagna särskilda fortbildningskurserna i skoladministration och skolledningsuppgifter skall stå öppna för alla lärare, oavsett kön och utbildning. () () () i Agnäs () () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()
mot · FZ022237 · 1976-03-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2237 med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. Propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete öppnar flera möjligheter till en förändring och förbättring av undervisningen. Lärarrollen förändras till att inte enbart vara kunskapsöverförande utan siktar till ett samspel mellan lärare och elever, vilket torde främja elevernas upptäckarglädje, idéskapande och sökande efter kunskap. Med utgångspunkt i de erfarenheter eleverna vinner i en sådan undervisning växer ett spontant behov av att kommunicera fram. En pedagogisk förnyelse av svenskundervisningen syns nu vara nödvändig. Vi har länge varnat för de problem som kommer att uppstå om elevernas vikande intresse för studier på naturvetenskaplig/teknisk linje inte bryts. Elevernas inställning till naturvetenskap/teknik grundläggs redan på lågoch mellanstadiet. En ökning av den naturvetenskapliga undervisningen på lägre stadier syns vara en förutsättning för en jämnare och högre rekrytering till de naturvetenskapliga/tekniska linjerna. Det har visat sig att de grundläggande idéerna i de två utvecklingsprojekten (Låg- och Mellanstadiets Naturvetenskap) och Ltg (Läsinlärning på talets grund) klart kan bidra till att förverkliga de uppställda målen förskolans verksamhet. Erfarenheterna av projekten visar mycket positiva resultat. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att uttalar att åtgärder bör vidtas för att sprida användandet av de två utbildningsprojekten (Låg- och Mellanstadiets Naturvetenskap) och Ltg (Läsinlärning på talets grund) och att en fullständig utvärdering av dessa projekt kommer till stånd. () ()
mot · FZ022238 · 1976-03-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2238 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. De allra flesta barn börjar skolan fyllda av förväntningar. Även om den allmänna förskolan medfört en avdramatisering av själva skolstarten upplever de flesta barn inträdet i den riktiga skolan som en viktig händelse. Den negativa inställning till skolan som man kan finna i de högre årskurserna finns nästan aldrig hos barn . I propositionen 1975/76:39 tar föredragande statsrådet avstånd från förslag att uppskov med skolstarten inte skall få förekomma. Vi anser detta vara ett riktigt ställningstagande mot bakgrund av att mognadsgraden hos barn kan variera mycket starkt. För vissa barn är en förlängning av förskolevistelsen nödvändig för att de inte genast i skolan skall bli medvetna om svårigheter orsakade av att deras utveckling är långsammare än andras. mognadsproven har utgjort ett av de medel som använts för att bestämma skolmognaden. Statsrådet föreslår emellertid att skolmognadsproven skall upphöra. I stället skall föräldrarna tillsammans med förskolans och skolans personal väga barnets förutsättningar att tillgodogöra sig skolundervisning mot behovet att kvarstå i förskolan. Genom att skolmognadsproven förutsätts försvinna blir denna avvägning av största betydelse. Ökade risker kommer att finnas för att ett barn som börjar skolan, får sådana problem att ett nytt ställningstagande måste göras innebärande att barnet i skolan måste återgå till förskolan. Ett sådant förfarande bedömer vi som ytterligt olyckligt. Vi finner det angeläget att sådana situationer inte skall behöva uppstå och vill därför att, i fall där tveksamhet råder, föräldrar, lågstadielärare och förskollärare gemensamt skall kunna besluta om att barnet må genomgå skol mognadsprov för att förhindra en osäker bedömning. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att sådana bestämmelser utfärdas om bedömning av barns skolmognad att barn som en gång börjat lågstadiet icke skall behöva återföras till förskolan. () HANS NYHAGE (m)