mot · FZ02883 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:883 av m. fl. om vidgat stöd till vuxenutbildningen I motionen föreslår vi bl. att varje kommun skall ges resurser som garanterar ett minimiutbud av kurser inom den kommunala vuxenutbildningen att en särskild organisation för högskoleutbildning via radio och TV upprättas i att 15 000 vuxenstudiebidrag ställs till de vuxenstuderandes förfogande nästa budgetår att samtliga vuxenstudiestöd värdesäkras Det är viktigt att utbyggnaden av vuxenutbildningen fortsätter. Det är en central rättvisefråga att de vuxna som inte fått chansen till fortsatt utbildning nu ges den möjligheten. Dessutom gäller det att överbrygga klyftan mellan generationerna i fråga om grundutbildning. I ett längre perspektiv finns också frågan om återkommande utbildning. Starka skäl talar för att den nuvarande utbildningstraditionen med dess starka inriktning på ungdomsåren bör brytas. Det är nödvändigt att insatserna inom vuxenutbildningen i första hand tar sikte på dem som har den kortaste utbildningen. De har ofta de största svårigheterna på arbetsmarknaden och tillhör i allmänhet de lägst avlönade grupperna i samhället. Men det får inte leda till att andra vuxna ställs utanför vuxenutbildningen. Även deras studieintressen och studieönskemål bör tillgodoses i görligaste mån. står ett stort antal utbildningar med mycket skiftande innehåll och former till de vuxnas förfogande. Tillsammans representerar de ett utbud med stor bredd och variation. Det ger vuxna stor frihet i studievalet och goda möjligheter att oavsett utbildningsmål, förutsättningar och personliga förhållanden komplettera sin tidigare utbildning. Det är viktigt att mångfalden och rörligheten inom vuxenutbildningen bevaras. Det bör vara en riktpunkt för den fortsatta utbyggnaden att vuxna skall ha tillgång till ett till tider och ämnen rikt differentierat utbud av utbildningsmöjligheter och att det skall vara möjligt att kombinera kurser inom olika studieformer. 1975/76: 883 Vid sidan av studieförbunden spelar den kommunala vuxenutbildningen en central roll för att ge vuxna tillgång till utbildning. Genom den har de möjlighet att skaffa sig både allmän och yrkesinriktad utbildning. Utbudet omfattar ämneskurser på olika nivåer, grundskolekurser, gymnasieskolekurser och kurser inom särskild yrkesinriktad utbildning. har den kommunala vuxenutbildningen byggts ut snabbt och finns i praktiskt taget alla kommuner. Men har tillströmningen av elever sjunkit kraftigt. har den nästan halverats. Den nedåtgående tendensen bröts dock då drygt 100 000 personer påbörjade studier inom den kommunala vuxenutbildningen. Det totala antalet deltagare torde /75 ha uppgått till 150 000175 000. Ca 1/3 av eleverna har s. k. kort grundutbildning, dvs. högst 8-årig folkskola. De flesta av dessa återfinns i grundskoleutbildning eller särskild yrkesutbildning. I grundskolekurserna har ca hälften av eleverna kort grundutbildning. Det är ungefär samma andel korttidsutbildade som inom studiecirkelverksamheten. Trots att vuxenutbildning förekommer i nästan alla kommuner finns det väsentliga brister. Grundskolekurser saknas i drygt ett 30-tal kommuner och mer än dubbelt så många kommuner har inga kurser på gymnasial nivå. På många håll är dessutom kursutbudet starkt begränsat. erbjöd 230 kommuner grundskolekurser i engelska. Men bara 140 kommuner anordnade motsvarande kurser i svenska och endast 166 kommuner hade kurser på den nivån i minst två av de tre ämnena svenska, engelska och matematik. Kurser i naturvetenskapliga ämnen förekom bara i kommuner med omfattande vuxenutbildning. Det är framför allt i storstäderna och andra tätbefolkade områden som den kommunala vuxenutbildningen är väl utbyggd. I småkommuner och glesbygdsområden, där det med gällande regler ofta är svårt att få till stånd kurser, har den ännu ringa omfattning, och i medelstora kommuner omfattar den i allmänhet bara de vanligaste ämnena. Det innebär att tillgången till vuxenutbildning och därmed valfriheten är starkt begränsad i stora delar av landet. Olikheterna mellan kommunerna beror till stor del på skillnader i befolkningsunderlag men också reglerna för statsbidrag till vuxenutbildning spelar in. Undersökningar av åt vuxna (SVUX) och () visar t. ex. att det först vid ett befolkningsunderlag på 20 00030 000 invånare anordnas kurser i minst två av de tre ämnena svenska, engelska och matematik inom den kommunala vuxenutbildningen. Genom att sänka kravet på lägsta 1975/76: 883 antal deltagare i en kurs kan det nödvändiga befolkningsunderlaget reduceras. Bristerna i den kommunala vuxenutbildningen bör rättas till. Möjligheterna att delta i sådan utbildning skall inte behöva vara beroende av var man bor i landet. Därför är det enligt vår mening viktigt att den kommunala vuxenutbildningen tillförs ökade resurser i syfte att genom den ge alla vuxna oberoende av bostadsort tillgång till kurser i centrala ämnen. Det avgörande hindret för att kurser skall komma till stånd är på många håll det nuvarande kravet på varaktigt minst 12 deltagare i en kurs. Det förutsätter elever då kursen startar, vilket i allmänhet kräver ett befolkningsunderlag på 20 00030 000 invånare. En generell sänkning av kravet på minsta antal deltagare i en kurs till åtta, som tidigare föreslagit, vore därför motiverat. Det skulle innebära att det erforderliga befolkningsunderlaget reducerades till 10 000 15 000. Men en sänkning skulle också ytterligare öka gränsdragningsproblemen mellan den kommunala vuxenutbildningen och studieförbunden. Med hänsyn till den tillsatta folkbildningsutredningen framför vi därför nu inget yrkande på denna punkt. En utjämning av utbildningsmöjligheterna för vuxna i olika delar av landet bör därför i dagens läge komma till stånd på annat sätt. Vi vill förorda att det sker genom att varje kommun garanteras resurser för en basorganisation inom den kommunala vuxenutbildningen. Det skulle innebära en särskild insats för invånare i mindre kommuner och glesbygdsområden. Ett förslag med denna inriktning presenterades av SVUX. Enligt detta skall varje kommun ges möjlighet att inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen starta ett visst antal kurser i vissa ämnen även om antalet deltagare bara uppgår till fem. Rent konkret innebär SVUX förslag att varje kommun får anordna grundskolekurser i ämnena svenska, engelska och matematik omfattande sammanlagt högst per läsår, att varje kommun får anordna gymnasieskolekurser i yrkestekniska ämnen motsvarande s. k. blockämnen dels på beklädnadsteknisk, bygg- och anläggningsteknisk, processteknisk, träteknisk och verkstadsteknisk linje, dels på distributions- och kontorslinje omfattande sammanlagt högst per läsår, att i varje kommun med tre- och fyraåriga linjer i gymnasieskolan får anordnas gymnasieskolekurser dels i ämnena svenska, engelska och matematik, dels i ämnena historia, samhällskunskap, socialkunskap, företagsekonomi och religionskunskap, dels i ämnena biologi, fysik, kemi, naturkunskap och teknologi omfattande högst per läsår samt att dessa kurser får anordnas om deltagarantalet uppgår till lägst fem, under förutsättning av att de inte redan förekommer i kommun resp. gymnasieregion. 1975/76: 883 Av budgetpropositionen framgår att regeringen inte kommer att lägga fram någon proposition för med anledning av SVUX förslag. I stället kommer folkbildningsutredningen att få ta ställning till det. Vi anser, att det inte finns tillräckliga skäl för att på det sättet fördröja en angelägen utbyggnad av den kommunala vuxenutbildningen och förbättring av utbildningsmöjligheterna för vuxna i mindre kommuner och glesbygdsområden. En garanterad basorganisation skulle ge den kommunala vuxenutbildningen större stadga och öka dess attraktionskraft. SVUX förslag bör därför genomföras på denna punkt. Proposition om det bör läggas fram för nästa . Denna bör också omfatta de delar av utredningsförslaget som avser höjt schablonbidrag för gymnasieskolekurser och kurser inom den särskilda yrkesutbildningen samt skolledarresurser till den kommunala vuxenutbildningen. Vid upprepade tillfällen har föreslagit att ett eteruniversitet av den typ som finns i bl. a. (Open university) skall byggas upp i . Det rör sig om en verksamhet som till sin omfattning och karaktär är av väsentligt mer ambitiöst slag än exempelvis den hittillsvarande TRU-verksamheten. Det engelska , som är en lämplig modell för ett svenskt eteruniversitet, utgör ett på flera sätt unikt utbildningssystem. Det erbjuder för det första de studerande en unik kombination av läromedel. I princip bygger verksamheten på fem element: De studerande erhåller regelbundet korrespondensmaterial. Materialet innehåller dels övningar som eleven själv kan rätta, dels övningsuppgifter som sänds in för rättning. En handledare är tillgänglig för eleven på deltid. Dels finns det en korrespondenslärare som håller kontakt med den studerande, dels kan denne på ett studiecenter möta en dass tutor. Studiecentra finns i omkring 250 distrikt. Där kan den studerande förutom dass tutor också få kontakt med studierådgivare. På centret finns också TV- och radioapparater och på de flesta håll också möjligheter att se och avlyssna program i inspelat skick. Sommarskola är en obligatorisk del av studierna. Denna kompletterar fjärrundervisningen, och där utförs arbete som eleverna svårligen kan utföra på hemorten, t. ex. laboratoriearbete. Radio och TV spelar en viktig kvalitativ roll i systemet. Varje kurs har ett radio- och ett TV-program med repriser inom . Dessutom utsänds regelbundet diskussionsprogram och frågelådor för eleverna. 1975/76: 883 För det andra finns i systemet inbyggt en omfattande återkoppling. En databank analyserar inkommande information från studerande, handledare och studierådgivare och vidarebefordrar denna information till författarlag och forskare, vilket gör det möjligt att kontinuerligt förbättra systemet. Erfarenheterna från verksamheten vid kan visserligen inte direkt överföras på svenska förhållanden. Förutsättningarna för att bygga upp ett undervisningssystem med samma inslag i torde dock vara minst lika goda som i . Vad man då bör ta fasta på är den unika samverkan mellan olika undervisningselement som sker inom ramen för . En utgångspunkt för upprättandet av ett eteruniversitet i bör vara att man med ett sådant system skall kunna erbjuda en vuxenundervisning, som annars av resursskäl inte skulle bli allmänt tillgänglig i vårt land. Ett svenskt eteruniversitet kan organiseras på olika sätt. har i betänkandet Distansundervisning (SOU 1975: 72) pekat på några alternativ. Vi anser att nu bör fatta principbeslut om ett eteruniversitet och uppdra åt en organisationskommitté att lägga fram förslag om den närmare utformningen. fattade beslut om olika former av studiestöd för vuxna: timstudiestöd, dagstudiestöd och vuxenstudiebidrag. Därmed tillgodosågs på några punkter långvariga krav från bl. En av våra huvudsynpunkter vid riksdagsbehandlingen var att antalet studiestöd av olika slag var otillräckligt. Regeringen föreslog 10 000 timstudiestöd, 3 750 dagstudiestöd och 7 000 vuxenstudiebidrag för , medan SVUX och FÖVUX, på vars förslag propositionen byggde, ansåg att det behövdes 29 000 timstudiestöd, 9 500 dagstudiestöd och 15 000 vuxenstudiebidrag . Dessutom ville de båda utredningarna ha en snabb utbyggnad enligt en femårsplan. Som vi framhöll ligger de faktiska behoven snarare i nivå med utredningarnas än regeringens förslag. Mot den bakgrunden förordade vi dels en fördubbling av antalet studiestöd, dels ett uttalande om en snabb ökning av dem. I budgetpropositionen föreslås en ökning av antalet tim- och dagstudiestöd så att man nästa budgetår kommer att nå upp till förstaårsnivån enligt FÖVUX förslag. Det är bra. Vi förutsätter en ytterligare höjning i enlighet med FÖVUX förslag. Vuxenstudiebidragen räknas emellertid inte upp på samma sätt. Antalet sådana bidrag ökar från 7 000 till 8 650 räknat från heltidsstudier . Men det är fortfarande långt under SVUX förstaårsnivå. 1975/76: 883 Vi föreslår därför att antalet vuxenstudiebidrag skall uppgå till 15 000 nästa budgetår enligt samma beräkningsgrunder som i propositionen. De anslag som fordras för ökningen bör tas av de medel som statsverket erhåller genom vuxenutbildningsavgiften. Det är, som vi framhöll , vår principiella uppfattning att dessa medel bör användas för att finansiera vuxenstudiestöden och inte utnyttjas för ändamål som finansierats solidariskt över budgeten eller för utlåning. Liksom tidigare anser vi att de särskilda vuxenstudiestöden bör indexregleras för att undvika en urholkning. Beträffande vuxenstudiebidraget bör det ske genom indexreglering av utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning till vilket det är bundet. Vi vidhåller också vår tidigare uppfattning att dag- och timstudiestöden i sin helhet bör kunna utgå också till andra än arbetstagare. Inslaget av korttidsutbildade är stort inom grupper som t. ex. hemarbetande, småföretagare, lantbrukare och fiskare. Även för dessa är särskilda insatser för att möjliggöra deltagande i vuxenutbildning motiverade. Samtliga vuxenstudiestöd bör därför vara tillgängliga också för dem. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi1 att beslutar 1. att begära att regeringen till nästa lägger fram förslag om basorganisation inklusive skolledarresurser för vuxenutbildning samt höjda schablontillägg för gymnasieskolekurser och särskilda yrkesutbildningskurser inom den kommunala vuxenutbildningen, 2. att en särskild organisation för högskoleutbildning via radio och TV en motsvarighet till skall upprättas i . 1 (Se även motion 1975/76: 884)