mot · FZ02551 · 1976-01-21 00:00:00 — av m. fl. beslutade med anledning av propositionen 1975:97 angående rörlig pensionsålder m. m. bl. a. om nya regler för förtidsuttag och om införande av möjligheter till s. k. delpensionering fr. o. m. Såsom vi framhöll i motionen 1975:2128 med anledning av den nämnda propositionen hårde fr. o. m. vidgade möjligheterna till flexibel pensionering åtskilliga begränsningar. Dessa innebär sådana brister, att den ökade individuella valfriheten i fråga om pensionsålder, som vi från moderata samlingspartiet länge förespråkat, till betydande del uteblir. Enligt vår mening borde det varit möjligt att redan fr. o. m. instundande halvårsskifte tillämpa ett mera ambitiöst och i vad gäller personkretsen mera omfattande regelsystem för rörlig pensionering. Vi anser således att de av antagna reglerna i viss utsträckning måste ändras för att inte ge upphov till orättvisor. bör därför skyndsamt utreda och föreslå nödvändiga kompletteringar. föreslog lagstiftning endast angående bidrag till delpension och lämnade i övrigt fältet fritt för arbetsmarknadens parter att träffa avtal om pensionen. Det hade sannolikt varit möjligt att den vägen komma fram till ett smidigt fungerande pensionssystem, byggande på de avtal om kompletteringspensionersom redan finns. Propositionen gick emellertid väsentligt längre än kommittén och tillmötesgick de i löntagarorganisationernas remissyttranden framförda önskemålen om en i huvudsak lagreglerad delpensionering. Själva rätten till delpension garanteras nu i lag, och pensionssystemets utformning lagregleras i detalj, medan den viktigaste förutsättningen för att den enskilde skall kunna utnyttja sin lagfästa rätt - möjligheten att erhålla deltidsarbete - lämnats till de avtalsslutande parterna att gemensamt klara upp. Härmed har från början byggts in en spänning i systemet, som med stor säkerhet kan antagas komma att medföra bristfällig funktion och klara orättvisor. Det kan inte antagas att tillräckligt antal deltidstjänster skall kunna arrangeras för att alla som önskar delpension också skall kunna få sin önskan uppfylld. Ingenting talar heller för att det blir just de som, på grund av särskilt tungt arbete eller av andra skäl, bäst behöver och helst önskar deltidsarbete och delpension som får förmånen. Avgörande blir i stället om man arbetar i en bransch och i ett företag där det är jämförelsevis lätt att ordna deltidstjänster. Från byggnadsarbetarhåll har med rätta uttryckts stark oro i detta hänseende. Under dessa omständigheter hade det sannol ikt varit bättre att, åtminstone till en början, göra hela delpensionssystemet till en avtalsfråga, eventuellt med en dispositiv lag som yttersta garanti. Då hade det blivit möjligt att samordna organiserandet av ett stort antal deltidstjänster med uppbyggandet av själva pensionssystemet, varigenom den nu oundvikliga spänningen kunnat undgås eller mildras. Mildrat krav på deltidsarbete Som det nu är bör det undersökas, om det inte är möjligt att mildra eller helt avstå från kravet på deltidsarbete av viss minsta omfattning som villkor för rätt till delpension. Det finns många andra möjligheter än en reguljär, till ett visst lägsta timantal bestämd deltidstjänst att fylla ut en delpension till en acceptabel totalinkomst. Någon kan finna det värt att, med delpensionen som garanti för en minimiinkomst, satsa på säsongarbete eller tillfälliga uppdrag, om ordnad deltidstjänst inte står att få. Av två makar kan den som bäst behöver trappa ned sin arbetsinsats ta delpension och den andre fortsätta heltidsarbete, vilket kan ge en enligt deras mening godtagbar familjeinkomst även om den delpensionerade inte lyckas få så stor utfyllnadsinkomst som delpensionen egentligen förutsätter. Någon kan ha ett sparkapital som han är villig att använda som utfyllnad för att få möjlighet till tidigare pensionering. En lång rad individuella lösningar skulle möjliggöras om den nedre gränsen för deltidsarbete som pensionsvillkor slopades. Rätt till delpension skulle då tillkomma alla som efter uppnådd sextioårsålder minskar sin arbetsinsats med minst t. ex. . Minskningen bör kunna mätas antingen som timmar eller som inkomstminskning i jämförelse med den genomsnittliga årsinkomsten t. ex. före delpensioneringen. Pension skulle utgå av högst halva den förutvarande årsinkomsten, men pensionsrätten skulle inte vara beroende av på vilket sätt återstående inkomstbehov täcks eller om det över huvud taget täcks. Fler tjänsteår - tidigare pension I vårt nuvarande pensionssystem finns - till skillnad från vad som gäller i flera andra länder - inget samband mellan pensionsrätt och antalet arbetsår utöver regeln att för full ATP krävs, bortsett från övergångsbestämmelser, med pensionsgrundande inkomst. Tjänsteår därutöver ger inga ökade förmåner, trots att de medför ökad avgiftsbetalning. Detta måste av många upplevas som en orättvisa. En person med 40 eller 45 arbetsår och jämförelsevis låg och jämn inkomst får betydligt lägre pension än den som arbetat endast men under minst 15 av dessa år haft en inkomst i närheten av det s. k. ATP-taket, detta trots att båda kan ha haft ungefär lika stor total livslön och trots att det för den förstnämnde har betalts in väsentligt större totala pensionsavgifter. Det bör vara möjligt att för personer med ett mycket långt arbetsliv bakom sig modifiera reglerna om förtida uttag av pension så att en lägre pensionsålder möjliggörs utan den mycket kraftiga, bestående reduktion av pensionen som annars följer med förtida uttag. Härmed skulle man nå åtminstone de flesta av dem som på grund av särskilt tungt och påfrestande arbete har särskilt behov av lägre pensionsålder. Dessa tunga arbeten är nämligen nästan genomgående sådana där man börjar tidigt, utan längre utbildningstid. Den kanske största svagheten med de fr. o. m. gällande nya möjligheterna till rörlig pensionsålder är att så många ställs utanför förmånen. I verkligheten omfattas nästan bara de som har och haft inkomst av anställning och alltså kan få den föreslagna delpensionen. Trots att reglerna för förtida uttag något mildras blir ändå den bestående reduktionen av pensionsbeloppen så stor, att den erbjudna möjligheten knappast kan utnyttjas annat än av några få eller för något enstaka år. Givetvis finns det många med andra arbetsförhållanden än anställning som har minst lika stort behov av tidigare pension eller mjukare övergång från fullt arbete till full pension som de anställda. Bland t. ex. lantbrukare, fiskare och andra egenföretagare finns många som efter att ha gått i mycket tungt arbete sedan tidiga ungdomsår väl förtjänar och väl behöver samma förmåner som kommer att ges endast åt anställda. Båda de ovan anvisade vägarna - delpension utan krav på reguljär deltidstjänst och förtida uttag av oreducerad pension efter särskilt lång kvalifikationstid - öppnar möjlighet att vidga mottagarkretsen så att någon form av rörligare pensionsålder blir en förmån för alla eller åtminstone de flesta, inte bara för en särskilt gynnad grupp. Det är också viktigt att den som under någon del av kvalifikationstiden avstått från förvärvsarbete för att i hemmet vårda småbarn inte för den skull ställs utanför möjligheten till delpension. Vi vill därför erinra om våra förslag i andra sammanhang att hemarbete med vård av små barn skall kunna grunda pensionsrätt inom ATP. F. d. företagares delpension För rätt till delpension skall man som anställd ha haft ATP-grundande inkomst fr. o. m. Denna kvalifikationsregel är enligt vår mening diskriminerande. Det är orimligt att inte t. ex. en småbrukare som avvecklat jordbruket skall kunna få delpension vid allra helst om han erlagt ATP-avgifter för sin inkomst som egen företagare. Visserligen kommer den särskilda delpensionsavgiften på inte att för en sådan person ha erlagts, i varje fall inte än ett eventuellt anställningsförhållande varat. Men när delpensionssystemet enligt förslaget träder i kraft kommer det över huvud taget inte att finnas någon pensionsberättigad för vilken särskild avgift erlagts - avgiftsplikten inträder ju som pensionsrätten. Det är alltså ingen orättvisa att även den som inte alls uppburit anställningsinkomst eller som gjort det endast får rätt till delpension. Huvudsaken är att vederbörande haft pensionsgrundande inkomst . Vi anser att rätt till delpension skall tillkomma den för vilken vid tiden för ansökan om delpension erlagts ATP-avgift under fr. o. m. oavsett om avgiften baserats på anställningsinkomst eller inkomst av annat förvärvsarbete. De här skisserade förbättringarna av förslagen till rörlig pensionsålder kan inte genomföras utan föregående utredning och kostnadsberäkning. Det bör därför uppdragas åt pensionskommittén att skyndsamt utarbeta förslag. Förtida uttag och pensionspoäng De nya fr. o. m. gällande reglerna innebär att den som gör halft förtida uttag av pension tillgodoräknas pensionspoäng för den kvarvarande halva inkomsten fram till . Detta är en välkommen förbättring. Däremot skall som ingen pensionsrätt grundas för inkomst under det år då helt förtida uttag görs. Det kan inte anses rimligt att den som beviljas förtida uttag av pension i slutet av skall gå förlustig pensionsrätt för nästan en hel årsinkomst och eventuellt förlora ett för pensionsbeloppet värdefullt poängår. Inkomst för tiden fram till uttaget bör således grunda pensionsrätt. Det torde ankomma på vederbörande utskottet att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att 1. hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag syftande till att a) rätt till delpension skall tillkomma den som erlagt eller för vilken erlagts ATP-avgift för minst tio inkomstår fr. o. m. det kalenderår varunder han fyllt . b) kravet på i timantal fastställd nedre gräns för deltidsarbete vid delpensionering slopas, c) möjligheter införs till förtida uttag av den allmänna pensionen på färmånligare villkor vid särskilt lång intjänandetid, 2. beslutar att pensionsrätt inom ATP skall grundas även på inkomster som förvärvats under det år då helt förtida uttag av pension gjorts. () () () () HANS NYHAGE (m)