mot · FZ022174 · 1976-02-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering och lokalisering m. m. Som en följd av den mellan regeringen och överenskomna utbyggnaden av barnomsorgen har regeringen i proposition 1975/76:89 föreslagit, att antalet intagningsplatser till utbildningen av förskollärare skall ökas med ca 1 250 och fritidspedagoger till ca 1 000 platser. Utbildningen föreslås bli fördelad på ett 20-tal orter. Mot den föreslagna ökningen av dessa lärarkategorier finns inget att erinra. Den synes väl svara mot den överenskomna ökningen av antalet platser i barndaghem och fritidshem, liksom behovet av förbättrad utbildning av förskollärare. Däremot synes nedskärningen av antalet intagningsplatser till ämneslärare- och klasslärareutbildningen samt koncentrationen till ett fåtal utbildningsorter mindre välbetänkt. Detta gäller enligt vår mening speciellt den föreslagna indragningen vid i . Prognosmaterialet som ligger till underlag för förslagen är gammalt och svarar inte mot det faktiska utfallet. Sålunda har man räknat med ett överskott av 2 700 lärare. Enligt uppgift var överskottet 425 , varav 387 lokalt bundna. Flera förändringar väntas även på det pedagogiska området. Den aviserade propositionen angående skolans inre arbete () kommer med stor sannolikhet att öka personalbehovet. Några genomgripande förändringar är heller inte lämpliga års lärarutbildningsutredning (LUT) lagt fram sina förslag. Även andra pågående utredningar berörs mer eller mindre, exempelvis utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). Vid planeringen av utbildningsbehovet anser vi det även väsentligt att ta hänsyn till ökningen av halvtidstjänster på lågstadiet. kommer med sannolikhet reducerad arbetstid i första hand för småbarnsföräldrar att genomföras. Detta kommer tillsammans med möjligheten till deltidspensionering att ytterligare öka behovet av lärare. Mot en koncentration av klasslärarutbildningen kan även anföras behovet av att denna har en lokal anknytning till skolväsendet på orten. Denna närkontakt har stor betydelse såväl för skolväsendet lokalt som för lärarkandidaterna genom den praktik de får genom handledarna. En ökad koncentration skulle försvåra praktiktjänstgöringen. De lärarhögskolor som mister sin klasslärarutbildning skall enligt propositionen få kompensation genom utökning av förskollärar- och fritidspedagogutbildning. Denna utökning är som nämnts inledningsvis riktig. det borde snarare vara en fordel att parallellt bedriva alla tre utbildningslinjerna, genom den samverkan mellan olika stadier som därmed uppnås. Dessutom talar alla skäl för att utbildningsresurserna tas bättre till vara genom en sådan samverkan. Förskollärarlinjen ger inte timunderlag åt i nuvarande lärare i ett flertal ämnen, nämligen matematik, fysik, kemi, engelska, historia, låg- och mellanstadiets metodik och endast obetydligt åt religionskunskap, samhällskunskap och biologi. En av de ledande principerna för den nya högskolan är att annan högskoleutbildning skall decentraliseras. har tidigare uttalat att tillhör den första utbyggnadsfasen. Det måste anses strida mot detta beslut att ta bort en av hörnstenarna i den blivande högskolan genom indragning av klasslärarutbildningen vid i . För del blir det särskilt kännbart från regionalpolitisk synpunkt. I fråga om andra blivande högskoleorter har den omständigheten att de tillhör första utbyggnadsfasen ansetts som ett skäl för att de skall få bibehålla klasslärarutbildningen. Detta måste anses i hög grad giltigt även för del. Det finns behov av akademisk utbildning som lärare vid lärarhögskolorna helt eller delvis kan sköta. Så är man t. ex. från beredd att medverka 40-poängkurs i religionskunskap i . Hälften av undervisningen beräknas ges av lärare i religionskunskap vid i . Det föreligger fortbildningsbehov i svenska med inriktning på barn- och ungdomslitteratur och i naturvetenskapliga ämnen med inriktning på miljövård. Kurser av detta slag kan ingå i kursprogrammet för Sundsvall-Härnösands högskoleområde och ge kompletterande timunderlag åt de inom klass- och förskollärarutbildningen verksamma lärarna. Därtill bör den av SÖ föreslagna vidareutbildningen av klasslärare till full behörighet som lärare i musik samt den särskilda utbildningen av lärare i musik kunna förläggas till i . Vi föreslår därför att klasslärarutbildningen bibehålles i erforderlig utsträckning vid i . Detta i förening med utbildningen i musik och det i propositionen föreslagna antalet intagningsplatser för utbildning av förskollärare och fritidspedagoger svarar bättre mot upptagningsområdets behov än vad propositionen anger. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att 1. beslutar att antagning till klasslärarutbildning för tiden fr. o. m. /77 skall ske jämväl vid i , samt 2. ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utbildning av lärare i musik samt beträffande annan utbildning vid i . B. () () (vpk)