mot · FZ022532 · 1976-04-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av förvaltningsstyrelses förslag (1975/76:22) till vissa ändringar i ersättningsstadgan för ledamöter I förvaltningsstyrelses förslag 1975/76:22 föreslås vissa ändringar beträffande riksdagsmännens pensioner och avgångsersättningar. Genom riksdagsbeslut fastställdes att för hel riksdagspension erfordras 15 riksdagsår samt att vederbörande uppnått . För rätt till viss del av hel riksdagspension fordras minst 6 riksdagsår. Till övriga ledamöter, som således vid avgången ur saknar rätt till riksdagspension, äger förvaltningsstyrelsen medge att viss pension kan få utgå oavsett att ledamot ej uppfyller ovannämnda krav. Redan i samband med riksdagsbeslut om införande av riksdagspension yrkades i motioner att 12 riksdagsår skulle sättas som gräns för hel riksdagspension. Därvid anfördes bl. a. att berättigade hänsyn till föryngringskravet motiverar detta. Vidare framhölls att möjligheterna för riksdagsledamöterna att erhålla andra likvärdiga arbeten både till karaktär och inkomstnivå är begränsade och att dessa svårigheter delvis hör samman med den relativt höga invalsåldern. I bilaga till förvaltningsstyrelsens förslag redovisas en undersökning som omfattat om riksdagsledamöternas levnadsålder vid inoch utträdet i samt antalet bevistade hela riksdagsår. Av undersökningen framgåratt medianåldern vid inträdet var . Medianåldern vid avgången ur var . Medianen för antalet bevistade hela riksdagsår var 13. Oaktat att förvaltningsstyrelsens genom upplysningstjänsten gjorda undersökning visar att motiv finns för en sänkning av antalet riksdagsår för erhållande av full riksdagspension, föreslår förvaltningsstyrelsen ej någon ändring, utan uttalar i stället att den särskilda kommitté, som haft i uppdrag att framlägga förslag beträffande pensionsförmånerna, under sitt fortsatta arbete skall återkomma till denna fråga. Det statliga pensionssystemet regleras bl. a. i den s. k. förordnandepensionskungörelsen av . Enligt denna kan vissa befattningshavare erhålla förordnandepension. För sådan pension krävs tjänst och för hel pension tjänst. Statsrådet och flertalet verkschefer samt riksdagsutskottens kanslichefer tillhör bl. a. den kategori som kan erhålla sådan förordnandepension. Som förvaltningsstyrelsen framhåller gäller även i regel inom landstingen och kommunerna att hel pension utgår till landstings- och kommunalråd som innehaft uppdraget . Med hänsyn till riksdagsuppdragets karaktär synes det rimligt att full riksdagspension bör utgå efter samma normer som gäller för ovannämnda personalkategorier, dvs. efter 12 riksdagsår. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att beslutar att 15 § i ersättningsstadgan för ledamöter skall ha följande nedanstående lydelse: För hel pension fordras 15 riksdagsår. Endast år före uppnådd pensionsålder tillgodoräknas. Då fråga är om sjukpension, inräknas utöver antalet uppnådda riksdagsår även de år som återstår till pensionsåldern. Föreslagen lydelse 15 § För hel pension fordras 12 riksdagsår. Endast år före uppnådd pensionsålder tillgodoräknas. Då fråga är om sjukpension, inräknas utöver antalet uppnådda riksdagsår även de år som återstår till pensionsåldern. H. ()