mot · FZ02878 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:878 av i m. il. om införande av , m. m. Den svenska energiförbrukningen skulle enligt en undersökning (Nordisk utredningsserie 12/74) kunna sänkas vid införande av i och (östeuropeisk/ finsk tid). Det kan förefalla ringa men motsvarar enligt samma utredning ett ekonomiskt värde av mellan 40 () och 60 (normaltid) milj. kr. Det torde betyda minst 20 respektive 30 milj. kr. Samma utredning tog upp trafiksäkerheten och konstaterade för del att införandet av skulle minska antalet trafikolyckor med 75 och med 125. Av de skadade personerna (som är fler än antalet trafikolyckor) skulle av minskningen avse dödsfall. Även om uppgifterna bygger på delvis osäker statistik innebär det betydande fördelar, fullt jämförbara med beslutet om obligatoriskt säkerhetsbälte. De ekonomiska vinsterna har beräknats till cirka 10 resp. för vidkommande. Tillfrågade myndigheter och organisationer på turistområdet i hävdade samtliga fördelarna med framför allt införandet av . framhöll att införandet av kan leda till ett bättre utnyttjande av kommunala fritidsanläggningar, vilket är positivt inte bara från hälsosynpunkt utan även kommunalekonomiskt. De ljusa nättema i har i och för sig ett attraktionsvärde för turismen. En timmes förskjutning skulle innebära att mörkrets inbrott under t. ex. september sker som . Det som särskilt framhållits under debatten om införandet av har varit dess inverkan på hälsa och trivsel. Så skedde vid behandlingen i 1964, då ett tiotal reservanter i allmänna beredningsutskottet (1964: 20) yrkade bifall till en motion (II: 764) och framhöll att ökade möjligheter till utevistelse måste tillmätas ett hälsovärde. Från medicinsk synpunkt anses den ultravioletta strålningen i solljus och dagsljus ha en icke ringa välgörande inverkan. Dessa synpunkter vidimeras i den ovan åberopade utredningen inom ram. Samtliga hälsovårdande myndigheter i anser att fördelar är att vinna med eller ändrad normaltid. De flesta människor i saknar under en stor del av året möjligheter att bedriva friluftsliv i dagsljus. Sådana möjligheter är troligen ofta en 1975/76: 878 förutsättning för friluftsliv över huvud taget, framhåller utredningen och påpekar vidare värdet för skolbarnen av att vistas ute i dagsljus efter skoldagens slut. Utredningen har inte kunnat sätta något ekonomiskt pris på fördelarna från hälso- och trivselsynpunkt men påpekar att de måste vara betydande. De nackdelar som har framkommit gäller framför allt jordbruket, där daggförekomsten hindrar visst skördearbete under morgontimmarna. Arbetstiden får alltså förskjutas under de dagar och veckor denna pågår. Detta innebär viss ökning av övertidsersättning och naturligtvis sämre fritid för den jordbrukande befolkningen. Emellertid innebär alltid skördetiden en stark ökning av arbetstiden, inte minst sedan mekaniseringen ökat kraftigt. Problemen är inte större än att de kan bemästras, säger utredningen. När det gäller övrig arbetstid under ny normaltid konstaterar den nämnda utredningen att slutresultatet blir en ökning totalt sett av antalet mörka timmar under normal arbetstid. Självfallet kan detta regleras genom att man förskjuter arbetstiden. Vid införandet av bortfaller denna del av problemet. En fråga har varit huruvida mörkerarbete innebär större olycksfall på arbetsplatserna. utredning konstaterar att detta troligen inte utgör något större problem. Olyckorna inträffar mest . Arbetarskyddsstyrelsen har inte heller haft något att erinra mot en ändrad tidsberäkning. Som vi tidigare framhållit skulle antalet trafikolyckor minska högst betydligt. Det har pågått ett nordiskt utredningsarbete om införande av eller ny normaltid. Det finns starka önskemål om en samordning mellan de tre länderna , och . Vi skall emellertid komma ihåg att haft annan tid. från vad som skall betraktas som normaltid är det för vidkommande lika mycket som talar för östeuropeisk tid som för mellaneuropeisk. Det som talar emot den förra är samordningen av trafiken, vars huvudström för vidkommande går mot söder och väster och vice versa. Man bör vidare erinra om att många länder har och därvid ändrar sina tidtabeller . Det är alltså en fråga som kan lösas. Vid införandet av ny normaltid skulle detta inte behöva ske. Enligt vår mening är nackdelarna övervinnliga och av mindre betydelse än de stora fördelar vi från flera synpunkter skulle vinna av en tidsförskjutning mot östeuropeisk tid. När 1964 avslog reservationen i allmänna beredningsutskottet hänvisade man till utredningsarbetet inom . Man tog inte direkt ställning utan framförde vissa för- och nackdelar med införandet av . Något förslag om normaltid förelåg inte. Det har dykt upp i debatten . 1975/76: 878 Det utredningsarbete som behövs är nu genomfört. bör därför besluta att regeringen tar upp frågan till övervägande. Det är främst tre frågor som man behöver ta ställning till: 1) Skall följa och införa östeuropeisk tid och därvid skilja ut sig från våra västliga grannar och ? 2) Behöver ytterligare överläggningar ske med dessa senare länder för en samordning, om uttalar sin bestämda önskan om ändrad tid? 3) Skall eller ny normaltid införas? Med hänvisning till det anförda anhåller vi att hos regeringen begär prövning av möjligheterna att införa eller östeuropeisk tid i . () () ()