mot · FZ022396 · 1976-04-08 00:00:00 — 1975/76 2396-2403 1975/76: 2396 av herrar i och med anledning av propositionen 1975/76:105 med förslag till arbets rättsreform m. m. I den statliga bostadsfinansieringsförordningen har § 5 följande lydelse: Bolag eller stiftelse, som arbetar utan enskilt vinstsyfte, får av länsbostadsnämnden godkännas som allmännyttigt bostadsföretag under förutsättning att kommunen tillskjuter och utser samtliga ledamöter i företagets styrelse. Statsmakternas krav på ett allmännyttigt bostadsföretag är således bl. a. att kommunen skall utse samtliga ledamöter i företagets styrelse. En konsekvens av detta krav är att de allmännyttiga bostadsföretagens styrelser blir politiskt sammansatta. 1 företagen råder således politisk demokrati, vilket i sin tur är en nödvändig förutsättning för att företagen skall kunna fylla de klart bostadspolitiska syften de genom politiska beslut i och ute i kommunerna tilldelats. Frågan om den politiska demokratins vara eller icke vara i de allmännyttiga bostadsföretagens styrelser aktualiserades sedan beslutat om lagen om styrelserepresentation för de anställda (SFS 1972:829). Rösträtt för de anställdas representanter i de allmännyttiga bostadsföretagens styrelser skulle kunna medföra att den politiska demokratin sattes ur spel. Med stöd av undantagsbestämmelsen i § 14 i nämnda lag beslutade därför ", efter ansökan från ett allmännyttigt företag, att de anställdas representanter i företagets styrelse skulle undantas från rösträtt. Beslutet blev normerande för de anställdas representation i allmännyttiga bostadsföretag. Regeringen föreslår i proposition 1975/76:166 en ny lag om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Den föreslagna lagen är avsedd att efterträda SFS 1972:829. Även enligt den nya lagen kan undantag från densamma medgivas, bl. a. om styrelsens sammansättning är beroende av politiska styrkeförhållanden. Vidare sägs i propositionen att om beslut om undantag har fattats enligt den gamla lagen skall detta beslut alltjämt gälla. I bilaga 2 till regeringens proposition 1975/76:105, Demokrati på arbetsplatsen, redovisas bl. a. ett särskilt huvudavtal för den offentliga sektorn. Avtalets § 1 lyder "i anslutning till arbetsrättsreformen har arbetsgivar- och arbetstagarparterna på den offentliga sektorn i fråga om sådana ämnen, varom avtal får anses kränka den politiska demokratin, enats om att sträva efter fredliga förhandlingar samt att undvika stridsåtgärder. Enligt avtalets § 2 är avtalet bindande för envar part i avtalet i förhållande till sådan part i avtalet som är hans förhandlingsmotpart. Avtalets övriga paragrafer innehåller bestämmelserom hur parterna i samråd skall verka för att den vidgade 1 1975/76. demokratin på arbetsplatserna inte skall kränka den politiska demokratin. nämnda huvudavtal slår vakt om den politiska demokratin hos bl. a. de kommunala myndigheterna. De kommunalägda allmännyttiga bostadsföretagen berörs emellertid inte av avtalet, eftersom dessa företag inte ingår i kategorin kommunala myndigheter. De allmännyttiga bostadsföretagen kommer i stället att beröras av förslagen i bilaga 1 till proposition 1975/76:105, Lag om medbestämmande i arbetslivet. I detta lagförslag har § 2 följande lydelse: Arbetsgivares verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantages från lagens tillämpningsområde såvitt avser verksamhetens mål och inriktning. I specialmotiveringen till denna paragraf sägs bl. a. att syftet med denna omfattning av paragrafen är till en början att fastslå vilka slag av verksamheter som berörs av undantagsregeln. Uppräkningen är dock inte uttömmande. Även andra jämförbara verksamheter kan komma i fråga. Paragrafen skall vidare förstås så att det enbart är frågor som hänger samman med verksamhetens särart som blir undantagna. Specialmotiveringen kan möjligen tolkas så att de allmännyttiga bostadsföretagen skall kunna vara undantagna från lagens tillämpningsområde såvitt avser deras verksamhets mål och inriktning. Däremot kan lagparagrafen som sådan inte klart tolkas i denna riktning. Risk föreligger därför att lag om medbestämmande i arbetslivet kan leda till att verksamhetens mål och inriktning hos allmännyttiga företag ifrågasätts, tros att besluten om såväl mål som inriktning fattas av politiskt sammansatta instanser i kommunerna. För att förebygga en sådan konsekvens bör i anslutning till sin behandling av förslag till lag om medbestämmande i arbetslivet göra ett särskilt uttalande. Uttalandet bör slå fast att utgår ifrån att de arbetsmarknadsparter som sluter avtal för de allmännyttiga bostadsföretagen sluter ett huvudavtal med innehåll och syfte som motsvarar det särskilda huvudavtal som slutits för den offentliga sektorn. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att i anslutning till sin behandling av regeringens proposition 1975/76:105, Lag om medbestämmande i arbetslivet, gör i motionen begärt uttalande om de allmännyttiga bostadsföretagen. PER () i