mot · FZ022262 · 1976-03-19 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:113 om ändring i m. m. I propositionen föreslås att fylleristraffet avskaffas. En ny lag föreslås om omhändertagande av berusade personer hos polisen. I denna motion krävs en utbyggnad av resurserna för medicinsk och social vård av akut berusade personer. Förslag om avkriminalisering av fylleriet som sådant väcktes i och har alltsedan dess varit en aktuell fråga. En offentlig utredning, fylleristraffutredningen, framlade också ett sådant förslag i sitt betänkande Bot eller böter (SOU 1968:55). har med anledning av bl. a. motioner från understrukit vikten av att förslag möjligt föreläggs . Förslaget om avkriminalisering hälsas således med tillfredsställelse. Straffet för fylleri har enligt vår mening varken någon allmänpreventiv eller individualpreventiv effekt. Härtill kommer att fylleristklientelet i mycket stor utsträckning består av nedgångna, socialt avvikande människor. Straffbeläggandet kan i många fall få negativa verkningar från allmän vårdsynpunkt. Att brott som begås av en berusad skall bestraffas är en sak. Berusning friar inte från straff. Och ett allmänt förargelseväckande beteende, ett ofredande, ett antastande osv. skall kunna beivras. Men en helt annan sak är att bestraffa berusningen som sådan. Från medicinsk synpunkt är den akuta berusningen att betrakta som ett sjukdomstillstånd, och omhändertagande bör därför ta sikte på att bereda de berusade adekvat vård och behandling. Enligt vår mening är propositionens förslag en halvmesyr. Avkriminaliseringsfrågan utgör endast en del av ett mycket större problem, nämligen hur samhället bör ta hand om akut berusade personer och vad ett omhändertagande bör syfta till. Som också framhålles i propositionen utgör frågan om vård och behandling av de berusade huvudproblemet, medan avkriminaliseringen blir en delfråga av jämförelsevis underordnad karaktär. Likväl genomförs i propositionen inte det andra ledet i utredningens förslag - utbyggnad av kliniker för omhändertagande av akutberusade. Från den angivna utgångspunkten att akutvården bör vara en socialmedicinsk och inte en polisiär uppgift föreslog utredningen att särskilda medicinska kliniker, s. k. akutkliniker, skulle inrättas på 18 orter i landet: Vi delar självfallet justitieministerns uppfattning i propositionen att vården och behandlingen av alkoholmissbrukare måste anpassas till genomförda och pågående förändringar inom socialvården och sjukvården. Det är emellertid beklagligt att regeringen inte utnyttjat den långa beredningstiden för fylleristraffutredningens betänkande () till att utforma ett förslag om vård och behandling som ersättning för fylleristraffet. Det påtalade förhållandet är så mycket mer anmärkningsvärt som behovet av kraftfulla insatser inom nykterhetsvården gör sig alltmer kännbara. Missbruket av alkohol och andra berusningsmedel är vårt lands största sociala problem. Det har också ökat i omfattning och svårighetsgrad. Sprit- och ölmissbruket har trängt långt ner i skolåldrarna. Fylleristatistiken är ett - visserligen trubbigt - mått på missbrukets omfattning. Den senast tillgängliga statistiken visar att ungefär 40 000 personer straffas för omkring 70 000 fylleriförseelser. Polisen omhändertar emellertid ett betydligt större antal personer för fylleri, inte mindre än drygt 100 000. Antalet brott som begås under alkohol påverkan har ökat kraftigt . Omkring en tredjedel av alla trafikolyckor med dödlig utgång är alkoholbetingade, liksom mer än hälften av alla drunkningsolyckor. Missbruket för också med sig svåra sociala och personliga problem av olika slag för missbrukare och deras anhöriga. En av anledningarna till att utredningsförslaget inte genomförs i denna del är att utbyggnaden av akutkliniker är ett resurskrävande företag. Utredningen hade funnit att tillräckligt underlag för sådan verksamhet finns förutom i de tre största städerna i ett 15-tal större städer. Driftkostnaderna för en klinik beräknades till /år i dåvarande penningvärde. En viss utbyggnad av liknande kliniker har skett på kommunalt initiativ, t. ex. i . En stor del av de män som söker vård på sjukhusens vanliga akutmottagningar har också alkoholproblem eller akuta alkoholförgiftningar. Propositionens förslag att sjukvårdspersonal skall tjänstgöra på polisstationerna måste innebära en utökning av sjukvårdens totala resurser. Att genomföra utredningens förslag om aktukliniker kräver sannolikt inte så mycket större sjukvårdsresurser. Enligt vår mening är det dock bättre att föra fylleristerna till sjukvården än att föra in sjuksköterskor på polisstationerna. 1 detta sammanhang är det också angeläget att understryka att det är nödvändigt att kraftfulla åtgärder vidtages för att öka rekryteringen av sjuksköterskor, oavsett vilken av dessa lösningar som väljes, för att de allmänna målen för sjukvården skall kunna uppfyllas. För att åstadkomma ett snabbt och säkert underlag för bedömning av den omhändertagnes vårdbehov, behöver också polisen till sitt förfogande få en enkel och garanterat säker provutrustning för rutinmässiga kontroller av berusade personers alkoholhalt i blodet. Detta utvecklas i en särskild motion från (1975/76:2253). Att åstadkomma medicinsk övervaktning av akut berusade under av giftningsskedet är enligt vår mening inte tillräckligt. förslag innebär också att förutom läkare och annan sjukvårdspersonal en socialassistent från nykterhetsnämnden på orten skulle bli stationerad på akutkliniken för att svara för den sociala sidan av verksamheten. Härigenom ville man bl. a. uppnå att den medicinska avgiftningen följdes av och kombinerades med sociala stöd- och behandlingsåtgärder. Den medicinska avgiftningen bör sålunda ingå i en större behandlingskedja. Denna kan, förutom av korta intensiva avgiftsperioder i sluten sjukhusmiljö, bestå av socialt inriktade behandlingshem, inackorderingshem, utskrivningslägenheter samt kontinuerligt personligt stöd under hela behandlingen från en assistent eller övervakare. Det är enligt vår mening hög tid att påbörja en ökad satsning på nykterhets vården utan ytterligare dröjsmål. Inrättandet av akutkliniker skulle även enligt fylleristraffutredningens uppfattning bli en fråga om utveckling på relativt lång sikt och ske efter hand som förutsättningarna finns: Vi föreslår att begär förslag till en plan för en sådan utbyggnad, varvid förutsättes att planen skall börja realiseras i samband med avkriminaliseringen. Betydande utrymme bör lämnas åt det lokala initiativet då det gäller verksamhetens innehåll. Det är möjligt att samma resultat på en del håll kan uppnås genom att den avsedda medicinska vården lämnas inom ramen för befintlig verksamhet. De senaste årens erfarenheter från verksamheten med social jour får utvisa om de ökade sociala insatserna vid omhändertagandet av akut berusade personer kan organiseras genom en utbyggd social jour. Det är emellertid enligt vår mening nödvändigt att utbyggnaden stödjes genom förbättrade statsbidrag, som tar hänsyn till behovet av såväl medicinska som sociala vårdinsatser. Bestämmelserna bör utformas så, att statsbidrag utgår både till kostnaderna för sådan verksamhet som ankommer på kommunernas nykterhetsnämnder/sociala centralnämnder och till kostnader som ankommer på sjukvårdshuvudmännen som kommunerna och sjukvårdshuvudmännen ges betydande valfrihet för att anpassa klinikverksamheten till lokala förhållanden. Dessa nya bestämmelser bör föreläggas , så att de kan träda i kraft som fylleristraffets avskaffande. 1 avvaktan på ett sådant förslag bör enligt vår mening inte godkänna den försöksverksamhet med sjukvårdspersonal på polisstationerna i anslutning till fylleriets avkriminalisering som förordas i propositionen. De i propositionen omnämnda förhandlingarna med sjukvårdshuvudmännen bör i stället avse utbyggnaden av akutkliniker. Nya regler om omhändertagande av berusade personer Enligt det i propositionen ingående förslaget till lag om omhändertagande av berusade personer 1 $ får den som anträffas berusad omhändertagas av polisman, om han till följd av berusningen är ur stånd att taga vård om sig eller annars utgör en fara för sig själv eller annan. Motsvarande paragraf i fylleristraffutredningens förslag (2 §) säger att den som bedömes vara i behov av omedelbar vård skall omhändertagas. Enligt specialmotiveringen i propositionen är avsikten med denna skillnad att lämna polismannen ett visst utrymme att exempelvis överlåta vården av den berusade på enskild person som bedöms kunna ta hand om honom och är beredd att göra det. Enligt vår mening lämnar emellertid den föreslagna paragrafen utrymme för underlåtenhet att ingripa även i andra fall. Den kan t. ex. tolkas så, att om polisen väljer att prioritera andra arbetsuppgifter behöver man inte ta hand om akut berusade personer. Med tanke på att lagen, åtminstone i fylleristraffutredningens version, syftar till att den som är berusad och behöver vård verkligen skall få vård är propositionens förslag inte tillfredsställande. Enligt 3 S LTO skall den som genom sitt uppträdande stör allmän ordning eller utgör omedelbar fara för denna omhändertagas av polisman, om det är nödvändigt för att upprätthålla ordningen. Ett genomförande av propositionens förslag skulle med andra ord innebära att polisen i första hand skall omhänderta dem som stör allmän ordning och först i andra hand dem som behöver vård. Om någon prioritering bör ske härvidlag bör det enligt vår mening vara den omvända. Första stycket i den föreslagna 1 S borde i stället ges följande lydelse: Anträffas någon på allmän eller enskild plats utom- eller inomhus, så berusad att han bedömes vara i behov av omedelbar vård skall han omhändertagas om ej hans behov av vård tillgodoses på annat sätt. Denna formulering medger att polisen kan avstå från ett omhändertagande om t. ex. anhörig eller annan enskild person tar hand om den berusade på ett adekvat sätt. Även förutsättningarna för läkarundersökning och annan medicinsk vård har, mot bakgrund av att förslaget om akutkliniker inte genomförs, givits en svagare formulering i det föreliggande lagförslaget än i utredningens förslag. Eftersom de omhändertagna även enligt fylleristraffutredningens förslag får förvaras hos polisen, i de fall intagning på klinik ej kan ske, finns enligt vår mening inget hinder för att välja utredningens förslag till lagtext i 4 5 första stycket i stället förde föreslagna 3 och 4 Den ändringen skulle också innebära att den omhändertagne skall föras till sjukhus, eller läkare tillkallas om den omhändertagnes tillstånd ger anledning därtill till skillnad från det föreliggande förslaget, där den omhändertagne underkastas läkarundersökning om det behövs. Enligt vår mening måste vidare gränsdragningen mellan den föreslagna lagen om omhändertagande av berusade personer och den nu gällande lagen om tillfälligt omhändertagande (LTO) vålla problem vid tillämpningen. Förutsättningarna för att polisen enligt den nya lagen skall få ta hand om en berusad person är att denne inte kan ta vård om sig själv eller annars utgör en fara för sig eller annan. I de fall han stör ordningen kan han omhändertagas enligt den mycket omdiskuterade lagen om tillfälligt om Förslaget innebär enligt vår mening en konstlad uppdelning på vårdfall och ordningsfall. Även lagen om tillfälligt omhändertagande har för övrigt motiverats med att den avses ge ökade möjligheter till sociala stödinsatser. Detta har i sin tur sin bakgrund i att den som är ordningsstörande ofta har missbruksproblem eller andra problem, som snarare bör bearbetas med socialvårdsåtgärder än med polisiära insatser. Den föreslagna lagen om omhändertagande och behandling av berusade personer och lagen om tillfälligt omhändertagande bör därför enligt vår mening ersättas med en enda lag som täcker såväl "vårdfallen som ordningsfallen; Vi vill alltså föreslå att avslår förslaget till separat lag om omhändertagande och behandling av berusade personer och begär ett nytt förslag, att föreläggas , varvid de synpunkter som vi anfört på lagens utformning beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av prop. 1. antar förslaget till lag om ändring i , 2. avslår förslaget till lag om omhändertagande av berusade personer m. m., 3. hos regeringen anhåller om förslag till om a) en plan för utbyggnad av akutkliniker för vård och behandling av berusade personer i huvudsak i överensstämmelse med fylleristraffutredningens förslag. b) nytt system för statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen och kommunerna för vård och behandling av berusade personer i enlighet med vad som anförts i motionen, c) lag om omhändertagande av bl. a. berusade personer i enlighet med vad som anförts i motionen.