mot · FZ021815 · 1976-01-25 00:00:00 — 1975/76:1815 av m. fl. om undersökningar rörande utnyttjandet av geotermisk energi Den geotermiska energin jordvärmen är en alternativ energikälla som synes erbjuda goda möjligheter till utnyttjande inom landet. Det är ett intressant alternativ, som i andra länder bedöms ge mycket stora energitillskott. a. planerna i på ett omfattande utnyttjande av den geotermiska energi för husuppvärmning är ett bevis för denna energiforms möjligheter. Det är självfallet fel att dra en strikt parallell med , men många faktorer talar för att vi även i har mycket goda förutsättningar att utnyttja jordvärmen för i första hand uppvärmning av våra bostäder och övriga lokaler. Inom har temperaturmätningar i djupa borrhål utförts av OPAB i samband med oljebormingarna i och i östersjöbottnen. I tabellen nedan anges bottentemperaturvärdet för samtliga borrhål, djupare än 1 200 m. Temeratur i hålets botten Medelvärdet av temperaturgradienten för samtliga 12 djupa borrhål är C per km. Eftersom under mätningen värmeöverföring i slammet i borrhålen icke varit helt förhindrad är det troligt att värdet i verkligheten är någon grad högre, omkring C per km. Då man i söker ställen som kan vara lämpliga för utvinning av jordvärme bör man undvika malmförande delar av jordskorpan och även kringliggande partier där järnfiltration skett, även mycket obetydlig sådan. Detta innebär att delar av och Bergslagen icke kan komma i fråga. I berggrunden världen över påträffas här och var s. k. värmefickor dvs. lokala berggrundsområden, som utan att kunna klassificeras som vulkaniska dock uppvisar hög temperaturstegring mot djupet, och det synes troligt att värmefickor också existerar i den svenska berggrunden. Orsaken kan vara magmahärdar på avsevärt djup eller en lokalt ökad halt av radioaktivt material i berget. Det synes också möjligt att närheten till förkastningslinjer med seismisk aktivitet kan inverka förhöjande på temperaturgradienten. För att kunna uppfylla fordringarna på god utvinning av jordvärmen måste man ha tillgång till vatten. Värmeutvinningen kan tänkas genomförd på så sätt att man genom ett borrhål pumpar kallt vatten ned till den varma nivån i berggrunden och genom ett annat hål, 500 å 1 000 m därifrån, pumpar upp det uppvärmda vattnet. Mellan hålen måste vattnet bringas att cirkulera genom porer i berget eller ett vittförgrenat spricksystem, i vilket berget kyles ned och värmen tages upp av vattnet. Eftersom berg är en dålig värmeledare måste spricksystemet vara rikligt förgrenat och vattnets rörelse däri långsam. Jordskorpan genomsättes på många ställen av djupgående, naturliga sprickzoner. På ställen där den håller vatten kan det vara lämpligt att placera borrhål för värmeutvinning i eller intill själva sprickzonen. Möjligheten att i sprucket berg hålla korrekt riktning på borrhålet underlättas av att borrhålets diameter är stor. Från den svenska berggrunden kan som exempel på sprickzoner nämnas den som från går genom botten. Över passerar den diagonalt över , går vidare över , och södra fram till östra , där den möter en liknande sprickzon, som från går genom och . En liknande sprickzon utgår från norra och korsar för att över Vänernområdet nå ut i och över Norska rännan ansluta sig till den ovan nämnda sprickzonen från . Det synes möjligt att de nämnda djupgående spricksystemen och andra av lokal utsträckning innehåller vatten; detta skulle i hög grad underlätta den geotermiska energins utvinning. Vattenförande spricksystem på stort djup under markytan har konstaterats på flera ställen: , , gejserområden i etc. Platserna är alla belägna inom vulkaniska områden. Att utvinna geotermisk energi i icke vulkaniska områden är naturligtvis mycket svårare. Dock har enstaka försök genomförts med framgång, vilket visar att sådan utvinning är möjlig Det är många problem, inte minst hålens borrning, som måste lösas. Att detta kommer att taga avsevärd tid är självklart, likaså att man lämpligen bör starta med icke alltför djupa borrhål. Eftersom av energikonsumtion går åt till uppvärmning av hus och till varmvatten är en temperatur i borrhålen på fullt tillräcklig. Det djup som man därvid behöver borra till överstiger icke , ett djup som bör kunna nås utan alltför stora svårigheter. förfogar över geotermiska fyndigheter som i flera fall är både tekniskt och ekonomiskt lämpade för exploatering. I , där fyndigheterna förekommer i ett regelbundet mönster, har inventeringen skett genom kartläggning av jordlagerföljderna. Samma metod har tillämpats för Alsaceregionen med utvidgning till västra sluttningen av Vogeserna. satsar nu på geotermi. Investeringarna kommer att ligga kring 300 milj. kr. Enligt exeperterna på den franska geologiska byrån, BRGM, kan energitillskottet motsvara olja , dvs. Med 15 borrhål, värmeväxlare och distributionsledningar kan investeringskostnaden för ett geotermiskt system för 15 000 lägenheter uppskattas till 60 milj. kr. Kapitalkostnaden blir vid avskrivningstid ca 5 milj. kr. Om varje produktionshål ger /h vatten med temperaturen 70 C skulle ca 135 miljoner kWh värme kunna utnyttjas . Resterande värmebehov måste tillgodoses på annat sätt. Vid jämförelse med en konventionell oljeeldad anläggning är den geotermiska energin värd ca 7 milj. kr. (olja ). Observera att beräkningen bygger på förutsättningen att det verkligen finns porösa sedimentlager på tillräckligt stort djup. Exemplet ger som resultat att en noggrannare under sökning bör utföras. Därvid bör även tillkommande drifts- och underhållskostnader undersökas. För att anläggningen skall vara ekonomiskt försvarbar får drifts- och underhållskostnaderna i detta fall uppgå till högst ca 1,5 milj. kr. Den största förtjänsten med att utnyttja geotermisk energi skulle vara att vi kan spara importerad olja. kommer det att finnas ca 2 miljoner lägenheter i landet. Av dessa kommer ca 1,37 miljoner att uppvärmas med fjärrvärme. Antalet lägenheter som i kan vara lämpade för uppvärmning med geotermisk energi kan komma att uppgå till 200 000. Om av förbruknnigen i 200 000 lägenheter kan ersättas med geotermisk energi skulle vi kunna spara 1 500 miljoner kWh. Uppvärmning av andra lokaler skulle kanske kunna betyda lika mycket till. Detta är sammanlagt . har två forskargrupper inrättats vid tekniska högskolan i och vid i , och båda framhåller vikten av att få till stånd en kartläggning av möjligheterna att utnyttja den geotermiska energin i . En första åtgärd för att bedöma möjligheterna att utvinna geotermisk energi i är att bestämma temperaturen i berggrunden och värmeledningsförmågan för bergmaterialet. I förarbetet ingår självfallet internationella kontakter och studier. Det är särskilt intressant att noggrant studera de franska projekten. Arbetet måste inriktas på att söka efter naturliga sprickzoner och termiska fickor som innehåller varmvatten. (Det gäller ej grundvatten som förekommer på högst .) För att genomföra dessa undersökningar kan gamla provhål utnyttjas, sådana som borrats i samband med oljeletning. Dessutom måste också nya provhål borras för att ge besked om förutsättningarna för utnyttjande av jordvärme inom landet. geologiska undersökning (SGU) är en central myndighet för ärenden som rör landets geologiska beskaffenhet. Dess uppgift är att utföra allmän geologisk kartering bedriva informations- och dokumentationsverksamhet på det geologiska området på uppdrag uppsöka och undersöka förekomsten av tekniskt användbara , bergarter och jordarter samt grundvatten. SGU:s arbetsuppgifter bör utökas till att även omfatta undersökningar av gamla provhål samt provborrning för att kartlägga förekomsten av jordvärme, särskilt termiska fickor, och vattenförekomsten. Arbetet måste inriktas på att bedöma möjligheterna att utvinna geotermisk energi för i första hand uppvärmning av byggnader. Mot 1975/76:1815 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att SGU:s arbetsuppgifter utökas till att även omfatta undersökningar och provborrningar för att fastställa möjligheterna att utnyttja geotermisk energi inom landet. () () () i Glömminge . () i