ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021472 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1472-1479 Motion 1975/76: 1472 om statsbidrag för körkortsutbildning i skolan De flesta ungdomar avlägger prov för körkort, när de uppnår den ålder som gäller för att erhålla detta, även om de inte skaffar motorfordon. Att genomgå körkortsundervisning är kostnadskrävande och för ungdomar utan arbetsinkomster synnerligen betungande. Det kan också vara förenat med stora besvär att klara av detta tidsmässigt under icke skoltid. Då nu nästan alla ungdomar skaffar körkort, vore det mest praktiskt att skolan ordnade denna undervisning för ungdomar i aktuell ålder. Att ordna denna undervisning under ordinarie skoltid är besvärligt. Undervisningen bör därför ske efter skoltidens slut. Önskvärt vore, att varje skolstyrelse gav möjlighet till sådan frivillig undervisning. Att skolstyrelserna ej visat större intresse för frivillig körkortsundervisning kan vara beroende av att det för kommunerna är förenat med kostnader. Därför bör det prövas om dessa kostnader kan delas av stat och kommun. Med åberopande av det anförda hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära att utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) ges i uppdrag att pröva förutsättningarna för införande av statsbidrag för körkortsutbildning i skolan. 1 1975/76.
mot · FZ021474 · 1976-01-26 00:00:00 — av i m. fl om höjda bidrag till inbyggd utbildning Av bilaga 10 i budgetpropositionen under p. D 16 Bidrag till driften av gymnasieskolor framgåratt i likhet med sin framställning redan till innevarande budgetår anser att statsbidraget till inbyggd undervisning bör beräknas efter nya normer. Vi anser i likhet med SÖ att de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan blivit alltmer attraktiva . I fråga om vissa studievägar, t. ex. verkstadsteknisk linje, är det ett starkt samhällsintresse att organisationen byggs ut. Viss utbildning i gymnasieskolan måste förläggas till foretag och andra institutioner. Det ökande intresset för de yrkesinriktade studievägarna i gymnasieskolan, som endast i begränsad omfattning kan tillgodoses med befintliga kommunala resurser, gör det angeläget att även de resurser som finns vid företagen kan utnyttjas för gymnasieskolans behov. Emellertid är de ersättningar som utgår till företag m. fl. som tar emot elever i inbyggd utbildning numera för låga. Detta försvårar möjligheterna att bygga ut denna form av utbildning och ge plats åt bl. a. många arbetslösa ungdomar som gärna söker sig till denna form. En övergång till de nya normer som SÖ föreslagit medför givetvis en viss merkostnad, uppskattningsvis drygt 5 milj. kr. för sektorn industri och hantverk. Detta är dock ofrånkomligt eftersom de tidigare normerna varit oförändrade i sin konstruktion . Kostnaderna harju ökat avsevärt , framför allt för utbildningspersonal. Den inbyggda utbildningsformen är ändå en av de billigare utbildningsformerna som står till buds. För kommunerna innebär det en betydande avlastning att kunna utnyttja arbetslivets verkstäder. Skolverkstäder skulle i annat fall kräva betydande investerings- och driftkostnader. 1 budgetpropositionen anges att den s. k. bör avvaktas innan man gör en förändring av ifrågavarande bidrag. (Undantag kommer att göras beträffande inbyggd vårdyrkesutbildning, där förslag aviseras senare under innevarande .) Det torde dock dröja avsevärd tid innan kan resultera i konkreta förslag, troligen först i . Det är därför enligt vår mening välbetänkt att specialbehandla SÖ:s förslag om en förändring av bidragskonstruktionen till den inbyggda utbildningen utan att avvakta att den s. k. skall slutföra sitt tidskrävande I fråga om den inbyggda utbildningen är parterna för övrigt i bidragshänseende staten och företagen/institutionerna, inte staten och kommunerna. bör därför i sin skrivelse till regeringen begära att utredningen om skolan, staten och kommunerna skall fl direktiv att med förtur pröva SÖ:s förslag angående den inbyggda utbildningen och skyndsamt framlägga förslag, som kan behandlas av . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att utredningen om skolan, staten och kommunerna får i uppdrag att skyndsamt framlägga förslag till förbättring av anslaget till inbyggd utbildning. . () i
mot · FZ021476 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1476 av i Gäddvik m. fl. om höjt bidrag till samernas folkhögskola Samernas folkhögskola har funnits , först i men flyttades 1945 till och fick 1949 egna lokaler där. var det en skola enbart för samer, men har även icke samer mottagits. hade nämligen sameelevunderlaget minskat så mycket att man var tvungen bredda rekryteringen till skolan. har intresset bland samerna åter ökat. Huvudman för skolan var Kyrkan och Samerna. Detta var en huvuduppgift för missionssällskapet, som fick ett ekonomiskt stöd i form av en rikskollekt i kyrkor. Denna förmån upphörde helt 1970, och sällskapet ansåg sig i fortsättningen inte kunna vara ekonomisk garant för folkhögskolan. Den överläts därför 1972 till den nybildade Stiftelsen folkhögskola. Genom denna stiftelse delas huvudmannaskapet nu av (), Same-Ätman (SÄ) och kommun. 1 stiftelsestyrelsen ingår tre representanter för kommun och tre för sameorganisationerna gemensamt. Ytterligare en styrelseledamot utses av i . Samernas folkhögskola behöver bättre, större och mer ändamålsenligalokaler, och långt framskridna planer finns på om- och tillbyggnad. I samband härmed har stiftelsestyrelsen uttalat att skolans huvudinriktning är att genom en allsidig och kvalificerad utbildning tillgodose samiska utbildningsbehov. Stiftelsestyrelsen är beredd att ge skolan en särskild samisk prägel i syfte att bevara den samiska kulturen med betoning av att den samiska befolkningen som en minoritet ges möjlighet att fortleva utan att dess ursprungliga levnadsmönster försvinner. Sameorganisationerna och kommun ansåg 1972 att samernas folkhögskola måste ges möjlighet att fortsätta sin verksamhet, inte minst mot bakgrund av den stora betydelse skolan haft som utbildningsorgan för samer som inte på annat sätt kunnat berika sitt kunnande. Skolan har också blivit något av ett samiskt kulturcentrum i . Elever kommer från många andra kommuner än och även från andra län än . Skolan måste därför betraktas som en riksangelägenhet, vilket i viss mån beaktats av statsmakterna så till vida som två tredjedelar av driftunderskottet för skolan enligt riksdagsbeslut täcks av statsmedel. Samernas folkhögskola i fyller en viktig uppgift för bevarandet och förkovrandet av samernas kultur och bör därför ses som en riksangelägenhet. Enligt vår mening bör en större andel av de stigande driftunderskotten täckas av statsmedel. kommuns andel bör be eller ungefär samma belopp som vid stiftelseombildningen . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hela driftunderskottet för samernas folkhögskola utöver . fr. o. m. /76 täcks av statsmedel. PER () i Gäddvik HANS () () () i Agnäs
mot · FZ021477 · 1976-01-22 00:00:00 — om höjt anslag till Bidrag till driften av gymnasieskolor För stödundervisning och samordnad specialundervisning disponeras fr. o. m. /75 per klass. återkommer i årets petita till kravet på en höjning per klass. 1 budgetproposition redovisas den relativt låga utnyttjandegraden av resurserna för stödundervisning och samordnad specialundervisning /73. Endast ca hälften av de tillgängliga resurserna utnyttjades. Enligt uppfattning skulle utnyttjandet av tillgängliga resurser förbättras om dels stödåtgärderna fick avse flera elevgrupper, dels den lokala skolledningen fick större frihet att planera stödåtgärderna. Mot bakgrund av detta anförde föredragande statsrådet: Jag delar SÖ:s uppfattning att en större frihet att använda tillgängliga resurser bör ges. Jag avser därför att senare föreslå regeringen att besluta om att upphäva nuvarande bestämmelser i skolstadgan (1971:235) om att samordnad specialundervisning får omfatta högst för varje elev. Därmed kan man lokalt besluta att fördela tillgängliga resurser mellan stödundervisning och samordnad specialundervisning på bästa möjliga sätt. Jag avser dessutom att föreslå regeringen att föreskriva att samordnad specialundervisning får anordnas för elever med läs- och skrivsvårigheter. I årets petita hänvisar SÖ till de ovan nämnda förändringarna av möjligheterna att utnyttja dessa stödåtgärder och menar att det tidigare framförda kravet på per klass därigenom blivit än angelägnare. Vi delar den uppfattningen och föreslår därför att anslaget till stödundervisning och samordnad specialundervisning ökas med 4,5 milj. kr. i enlighet med SÖ:s förslag. SÖ aviserar vidare en enkätundersökning om det faktiska uttaget av stödundervisning och samordnad specialundervisning under /76. Denna skulle kunna ge underlag för ett eventuellt ställningstagande till krav på ytterligare resurser. Vi anser det mycket angeläget att en sådan uppföljning av verksamheten kommer till stånd. Speciellt viktigt är det att få en uppfattning om hur de ändrade bestämmelserna för utnyttjandet av stödresurserna påverkat uttaget. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar att till Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 4,5 milj. förhöjt förslagsanslag om 1 , att utnyttjas för stödundervisning och samordnad specialundervisning. () ()
mot · FZ021480 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1480 av om undervisning i sexologi, m. m. Sexualundervisningen i och gymnasiet har diskuterats och utretts intensivt . Efter ställningstagande till förslaget från USSU (Utredningen rörande sexual- och samlevnadsfrågor i undervisningsoch upplysningsarbetet) bör det finnas förutsättningar att bygga upp en meningsfull sexualundervisning för den svenska skolan. Sämre ställt är det i , liksom i de flesta andra länder, när det gäller utbildning i sexologi för högre stadier. Varken lärare eller sjukvårdspersonal har ännu någon tillfredsställande utbildning i detta viktiga ämne. är de veckosluts- och veckokurser som ordnas av () praktiskt taget den enda möjligheten till kvalificerad vidareutbildning i sexologi. Det stigande antalet sökande till dessa kurser visar på ett växande behov. Det är många yrkeskategorier som skulle behöva en längre eller kortare utbildning i sexologi, utöver vad som meddelas i skolan. Dels gäller det givetvis lärare, som själva skall undervisa, dels läkare och annan sjukvårdspersonal, som skall behandla patienter för vilka sexuella samlevnadsproblem är en viktig del av deras svårigheter. Men också för en rad andra grupper av vårdpersonal, som inte direkt behandlar sexual- och samlevnadsproblem, är det angeläget att få bättre kunskaper om dessa frågor, eftersom de spelar så stor roll för individens hela situation. Även andra kategorier, som t. ex. ungdomsledare och anställda inom kriminalvården, har behov av en mer fördjupad undervisning om sexualitet och samlevnad än vad de får i skolan. Över huvud taget alla, som på ett eller annat sätt kommer i kontakt med preventivmedelsrådgivning, behöver sådan utbildning. Det är nu tid att mer systematiskt utforma en undervisning i sexologi för stadierna efter gymnasiet. För att utarbeta program och läroplaner för denna, liksom för att samordna och ta initiativ till forskning inom sexologi och skapa en bas för en grupp som kan ge specialistvård vid komplexa sexuella problem, bör man överväga att inrätta ett sexologiskt institut med tvärvetenskaplig uppbyggnad. Sexologi har bl. a. anknytning till gynekologi, venerologi, urologi, psykiatri, psykologi, pediatrik, socialarbete och hälsoupplysning. 1 7975/76. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående behovet av undervisning i sexologi för stadierna efter gymnasiet, 2. att hos regeringen begär utredning av frågan om inrättande av ett tvärvetenskapligt .
mot · FZ021481 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1481 av m. fl. om arbetslivsorientering och samhällskunskap i gymnasieskolan Uppläggningen av ämnet arbetslivsorientering på gymnasieskolans yrkesinriktade linjer har av många skäl varit föremål för diskussion. Skolan måste ge förbättrade baskunskaper på det arbetsrättsliga området. Det är viktigt för alla att vara väl insatta i arbetsmiljölagstiftning och de förändringar i löntagarnas ställning som det kommer att lagstiftas om på grundval av arbetsrättskommitténs förslag. Det är därför befogat att dessa moment införs som central del i ämnets läroplan. Ämnet är betygsfritt och disponerar endast på dessa linjer. är otillräckligt för att man skall hinna gå igenom alla huvudmomenten i läroplanen. Timantalet borde därför ökas till två i de båda årskurserna. Genom att ämnet är betygsfritt upplevs det av eleverna som mindre betydelsefullt. Så länge betyg ges i övriga ämnen bör heller inte arbetslivsorientering vara undantaget. För att markera att det är ett kunskapsämne borde det fortsättningsvis kallas arbetslivskunskap i stället för arbetslivsorientering. Många lärare saknar grundutbildning, varför möjligheter borde ges till sådan samt dessutom till fortlöpande utbildning. Regeln att elever i ämnet arbetslivsorientering förs samman i undervisningsgrupper om 30 bör ändras, när det gäller årskurs 2. I första årskursen innehåller ämnet allmän samhällsorientering, varför samläsning mellan linjerna kan ske. I årskurs 2, där ämnet är mer linjespecifikt och branschinriktat, måste samläsningen upphöra. Som det nu är kan en undervisningsgrupp bestå av elever från tre linjer, exempelvis trä-, fordons- och verkstadsteknisk sådan, och undervisningen upplevs då av eleverna som alltför splittrad. Därför borde ämnets delningstal ändras i årskurs 2 så att varje linje bildar en undervisningsgrupp, dock med högst 30 elever i varje grupp. Det är synnerligen angeläget att också eleverna på de teoretiska linjerna av gymnasieskolan ges grundliga baskunskaper i den nya arbetslivslagstiftningen. Av den anledningen måste läroplanen i samhällskunskap ses över. Medverkan av fackliga representanter och övriga experter, t. ex. tjänstemän från yrkesinspektionen, bör ske både i arbetslivsorientering och samhällskunskap under mer organiserade former än och efter anvisningar utarbetade av SÖ. Denna medverkan skall vara obligatorisk i hela gymnasieskolan. Med beaktande av det ovan anförda hemställes att hos regeringen anhåller om en översyn av ämnena arbetslivsorientering och samhällskunskap i gymnasieskolan.
mot · FZ021482 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 1482 av m. fl. om statsbidrag till simundervisningslokaler Enligt gällande bestämmelser utgår ej statsbidrag till simundervisningslokal men väl till gymnastikundervisningslokal. aktualiserades i , motionsvägen, frågan att göra dessa undervisningslokaler likaberättigade i statsbidragshänseende. I sitt utlåtande nr 176 framhöll statsutskottet, att det var synnerligen viktigt, att barn och ungdom hade tillgång till såväl gymnastiklokaler som simanläggningar. Vidare togs frågan upp i anslutning till vad i infordrat yttrande anfort, nämligen att en skyndsam utredning av frågan var påkallad, särskilt med hänsyn till den stora betydelse inomhusbaden hade för simkunnighetens utbredande. En enhällig riksdag biföll statsutskottets hemställan om en utredning i syfte att möjliggöra för kommunerna att erhålla statsbidrag till uppförande av simanläggningar som används för skolornas simundervisning. Utredningen åt alla (SOU 1969:29) instämde i önskemålet att samma bidragsmöjligheter skulle gälla för simanläggningar som för gymnastiksalar. Med hänvisning till at utredning pågick inom , om hur stödet till skolbyggnader skulle utformas, var departementschefen vid riksdagsbehandlingen av denna utredning (prop. 1970:79) emellertid inte beredd att förorda någon förändring av statsbidragsbestämmelserna. Även därefter har flera framstötar i ärendet gjorts i , men alltjämt är statsbidragsfrågan för simundervisningslokaler olöst. Någon ändring i statsbidragsreglerna för byggnadsarbeten inom skolväsendet i syfte att utvidga bidragen till att omfatta även simundervisningslokaler har således icke genomförts. Ständigt har hänvisats till pågående utredningar. Vi finner för vår del det icke rimligt, att denna fråga skall förhalas i avvaktan på resultatet av mångåriga, omfattande utredningar, nu senast den tillsatta Utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK), som behandlar ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om och gymnasieskolan. väckte det under riksdagsbehandlingen berättigad förvåning, att statsbidrag ej utgick till simundervisningslokal. Ett enligt statsutskott och en enig riksdag var positivt inställda till att skyndsamt rätta till detta avita förhållande. Det framstår därför som synnerligen otillfredställande - och för anseende närmast generande - att någon lösning av denna enligt allmän uppfattning självklara fråga ännu ej kommit till stånd. Under åberopande av det anförda får vi hemställa att beslutar att hos regeringen begära förslag till inne varande om statsbidrag till simundervisningslokal () () () ()
mot · FZ021483 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1483 av m. fl. om utflyttning av verksamheten vid föreslog i sitt betänkande Bättre utbildning för handikappade (SOU 1969:35) att verksamheten vid dåvarande skulle avvecklas och ersättas med en riksgymnasieskola för svårt rörelsehindrade m. fl. elever med långt driven integrering beträffande boende och skolgång. Styrelsen för vårdartjänst och , som fr. o. m. /72 gemensamt ansvarar för den i försöksform bedrivna verksamheten, har ålagts ansvaret för denna utveckling. Som en första etapp i uppbyggnaden av den nya riksgymnasiala verksamheten har /75 i Stockholmsförorten prövats boende för cirka 20 elever i tre elevhushåll och skolgång i det närliggande gymnasiet. och styrelsen för vårdartjänst har i uppdrag att utvärdera verksamheten och har redovisat erfarenheterna i en särskild rapport dagtecknad den . Av rapporten framgår att verksamheten i allt väsentligt är ändamålsenlig när det gäller såväl skola som elevbostäder. Styrelsen för vårdartjänst har i samråd med utarbetat förslag till den framtida verksamheten med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade m. fl. I enlighet med detta förslag och med stöd av det positiva resultatet av försöksverksamheten i begärde styrelsen för vårdartjänst i anslagsframställningen för /77 att medel skulle beviljas för en fortsatt utflyttning av elever från Ingemundskolans internat till elevbostäder, integrerade i vanlig bostadsmiljö, samt föreslog att ytterligare 20 elevplatser skulle anordnas inom . Styrelsen för vårdartjänst disponerar f. n. lokaler för elevernas boende i det till hörande . Även den av kommun bedrivna skolverksamheten vid får sitt lokalbehov tillgodosett på detta sätt. Direktionen för har i flera sammanhang begärt att sjukhuset skall få tillgång till de lokaler som f. n. disponeras av Ingemundskolan och omvårdnadsverksamheten i anslutning till skolan. Styrelsen för vårdartjänst beräknade i sin anslagsframställning de ökade kostnaderna till följd av utflyttning av elevhushåll från sjukhusets område till , varav . för nyanskaffning av inventarier. Vidare tillkommer för en mer tidskrävande och geografiskt spridd elevmedicinsk verksamhet en kostnad på . Sedan en rapport om utvärderingen av försöksverksamheten i nu föreligger och resultaten visat sig positiva finner vi det synnerligen an geläget att den av handikapputredningen föreslagna och av styrelsen för vårdartjänst och planerade utflyttningen av verksamheten vid från nuvarande lokaler inom sjukhusets område genomförs och att erforderliga medel härför anvisas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för utflyttning av verksamheten vid . () ()
mot · FZ021484 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1484 om ett bibehållande av skogsinstitutet i En intensifierad skogsproduktion i vårt land är synnerligen nödvändig för att trygga skogsindustrins behov av råvara. Vi har från vårt parti i motioner och på annat sätt anvisat olika medel för att intensifiera skogsproduktionen. En viktig del i strävandena att åstadkomma förbättrad produktion i våra skogar är utbildningen av de människor som skall ha olika funktioner inom näringen. En viktig del därvid är utbildningen av skogstekniker. Den utbildningen sker nu i och . Avsikten torde dock vara att överflytta den utbildning som bedrivs i till , enligt ett riksdagsbeslut . För att genomföra omlokaliseringen måste emellertid betydande nybyggnader uppföras i , medan lokalerna i väl fyller kraven efter smärre tillbyggnader. Även andra skäl talar för att bibehålla skolan i . Skolan har väl inarbetade övningsområden med mångåriga försök inom ett mycket bra skogsdistrikt. Avstånden till är heller inte större än att samarbete med gymnasieutbildningen där går att ordna även i fortsättningen, och kommunikationerna är förhållandevis goda. ligger i kommun som är en hårt utsatt glesbygdskommun som behöver betydande sysselsättningstillskott för att klara en acceptabel servicenivå. Om detta riksdagsbeslut fullföljs och mister även de arbetstillfällen som denna arbetsplats erbjuder, försämras läget ytterligare. Det är vår mening att här måste uttala att skolan i skall bibehållas där. I en skrivelse till SÖ har skogsbrukets olika arbetsgivarparter framhållit behovet av att öka utbildningen av skogstekniker. Detta har lett till att SÖ gjort en framställan hos om att utbildningen av tekniker skall ökas. Det finns således ett behov av en ökad utbildning inom detta område, och vi kan inte finna några skäl till att skolan skall flyttas från . Mot den bakgrunden hemställes att uttalar att skogsteknikerutbildningen för norra delen av landet bibehålls i . PER () . ÅSLING (c)
mot · FZ021485 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1485 av m. fl. om bidrag till studiecirkelverksamhet Det statliga bidraget till studiecirkel verksamheten har stigit mycket snabbt, och detsamma gäller även det primärkommunala och landstingskommunala stödet. Det statliga bidraget utgick exempelvis /74 med ca 247 milj. kr. 1975/76 togs i budgeten upp ett anslag på 316 milj. kr. och för /77 föreslås inte mindre än 445 milj. kr. Detta är avsevärt mer än vad begärt, då SÖ med hänsyn till sina budgedirektiv inte ansett sig kunna föreslå alltför betydande ökningar. I samband med budgetbehandlingen ökades bidraget . Trots denna nära 20-procentiga ökning föreslås i budgetpropositionen nu ytterligare en höjning med . , vilket innebären kostnadsökning jämfört med SÖ:s förslag på (4 beräknade 8 =) 35,2 milj. kr. Studiecirkelverksamheten har en stor betydelse, men med hänsyn till det ansträngda ekonomiska läget anser jag, att den av departementschefen föreslagna uppräkningen av bidraget bör anstå och att bidraget även för nästa budgetår bör vara . i enlighet med SÖ:s förslag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar att bidraget till studiecirkelverksamhet för /77 uppföres med ett i förhållande till budgetpropositionen med 35 milj. kr. minskat anslag, dvs. med ett förslagsanslag på 408 milj. kr.