mot · FZ021774 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1774 av m. fl. om förstatligande av Euroc Makt- och kapitalkoncentrationen inom byggnadsämnesindustrin har varit föremål för riksdagsbehandling . Det är främst kommunisterna som tagit upp frågan i motioner och interpellationer. I samband med Cementa AB:s köp av AB Gullhögen som innebar att de båda lyder under jättekoncernen reagerade även andra partier och stora delar av pressen samt enskilda riksdagsledamöter. Från liberalt håll framhölls att konkurrensen på cementmarknaden försvann. Till detta kan sägas att någon reell konkurrens inte fanns före fusionen heller. Företagen påstod att de konkurrerade med varandra, men priserna var alltid desamma och höjdes alltid . Man kan möjligen påstå att de tävlade om den största profiten, men det gav inget positivt utslag i konsumentledet i form av sänkta priser. De borgerliga kritikerna av företagsfusionen föreslog att den skulle stoppas. Staten hade medverkat i diskussionerna före sammanslagningsbeskedet och därvid gjort vissa utfästelser. Kapitalägarna krävde befrielse från skatt i samband med Cementas köp av Gullhögens aktier, och statens talesman utlovade också detta. De liberala kritikerna menade att fusionen skulle stoppas genom att skattebefrielsen inte skulle beviljas. Kritikerna från socialdemokratiskt håll, främst , föreslog en annan lösning, nämligen förstatligande. Man menade att det måste vara samhällets uppgift att ingripa. Att enbart hänvisa till SPK:s övervakning och statens obetydliga aktieinnehav var otillräckligt. Förespråkarna för samgåendet menade att ett sammanförande av den svenska cementindustrin på en hand är erforderligt för att möjliggöra ett rationellt utnyttjande av tillgänglig kapacitet och förebygga dubbelinvesteringar. Påståendet står i bjärt kontrast till en cementdirektörs påstående om att som konkurrensen är hård är den stimulerande och avgörande. (Citatet hämtat ur ). Klart är att Cementas köp av Gullhögen fullbordade en nära nog hundraprocentig koncentration inom cementvaruproduktionen till ett mäktigt monopol. Någon priskonkurrens förekom inte trots påståenden om motsatsen, men när tillverkningen sammanförts hos ett enda bolag, , är monopolprissättningen även formellt fullbordad. Konsekvenserna för de anställda En annan viktig fråga i samband med fusionen var hur det skulle bli med de anställda. Vilka avskedanden och fabriksnedläggningar skulle Cementas fabrik i läggs ner. För arbetarna och samhället är detta inget mindre än en katastrof. Den totala befolkningen är 1 000 personer, och över 300 av dessa arbetar i cementfabriken. Nästan hela samhället, marken, affärs- och hyreshusen, gator, vatten och avlopp ägs av . Fabriksledningen har hindrat annan företagsamhet från att utvecklas och därigenom stärkt sin dominans. Detta bidrar till att hela nu hotas av avfolkning. Löften från stat och storkapital om ersättningsindustri har ännu inte infriats. Det är inte bara som drabbas av byggkapitalets koncentrationsprocess. 160 arbetstillfällen försvinner vid fabrikerna i och . Vidare läggs kalkbrotten i ner, där ett 40-tal arbetare, hårt knutna till bygden genom egnahem, ställs utan arbete. 1 försvinner 60 arbetstillfällen i cementvarufabriken efter nedläggning. Siporexfabriken i är nedlagd efter nästan 40 års verksamhet. Varken kommunen eller arbetsförmedlingen förvarnades, och länsarbetsnämnden informerades först när nedläggningsbeslutet var fattat. Alla dessa åtgärder genomfördes i känd kapitalistisk stil utan samhällsansvar. Staten måste ta över En stark opinion inom arbetarrörelsen kräver ett statligt ingripande mot cementmonopolet. Socialdemokraterna har tidigare i program uttryckt att industrisektorer där konkurrensen upphört och statliga nyetableringar inte var lönsamma skulle förstatligas. Detta torde i högsta grad gälla cementindustrin men även större delen av den övriga byggmaterialindustrin. Hela byggnadsämnesindustrin kännetecknas av en enorm kapitalkoncentration, där Euroc blivit helt dominerande. Kapitalet har integrerats både horisontalt och vertikalt, dvs. Euroc söker få monopol på materialtillverkning, som man vill äga råvarorna och behärska förädlingen fram till färdig produkt, alltså färdig byggnad. Skadeverkningarna för samhället är stora. Byggkostnaderna och därmed hyrorna skjuter i höjden, som de anställda inom Euroc får sin utkomst underställd direktionens godtycke. Förväntningar om samhällsansvar utöver det lagligt fastställda från denna privatkapitalistiska storkoncern saknar verklighetsförankring. Deras ansvar gäller enbart att ge sina aktieägare största möjliga utdelning. Strukturrationaliseringen inom Cementa är ett led i detta. Insatt i ett totalt samhällsperspektiv (där människor står i centrum) skulle inte hela samhällen hotas av nedläggning. Ett statligt övertagande av byggmaterialproduktionen vore en åtgärd i folkets intresse och skulle verksamt bidra till lägre hyror och lägre profiter till storfinansen. Det måste anses vara mycket angeläget att bryta storfinansens makt över denna industrisektor och att ersätta dess monopolprissättning med en icke spekulativ produktions- och prispolitik. Detta måste ske med radikala åtgärder. Det bästa sättet för samhället att i bostadskonsumenternas intresse sänka materialkostnadernas del av de totala byggkostnaderna är att som ett första steg förstatliga den dominerande företagsgruppen i fråga om byggnadsmaterial - nämligen Euroc. En sådan åtgärd skulle innebära en begränsning av storfinansens monopol inom materialindustrin och skapa förutsättningar för ett billigare byggande. Vidare skulle samhället därmed få insyn i alla led och delar av byggmaterialmarknaden. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag syf tande till förstatligande av Euroc. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)