ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002205 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77:205 av m. fl. I vissa länder används s. k. vägkantsreflektorer som hjälpmedel för att motverka avkörning från väg och de svåra trafikolyckor som härigenom ofta blir följden. Vi har uppmärksammat att man på försök använt vägkantsreflektorer även i . De kontakter vi haft med vägfolket har styrkt oss i uppfattningen om att vägkantsreflektorerna har en mycket positiv effekt på trafiksäkerheten. Det har också framkommit att kostnaden för denna form av trafiksäkerhetshjälpmedel är relativt ringa, och om kostnaden ställs i relation till olycksminskningen ger vägkantsreflektorerna en mycket god utdelning i form av trafiksäkerhet. Vägkantsreflektorerna finns inte med i anvisningar för byggande eller drift av vägar. att begär att regeringen tillser att byggnadsoch driftanvisningar också innehåller anvisningar om uppsättande av vägkantsreflektorer där så anses lämpligt. () ()
mot · G002218 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77 218-225 1976/77:218 av om ett industriellt utvecklingscentrum för Smålandsregionen Hantverk och småindustri har sedan gammalt ett starkt fäste i . Den glasindustrin har likaledes varit mycket utbredd i landskapet. Trots svårigheter av olika slag, ekonomiska och andra, fortsätter den småländska företagsamheten att kämpa. Det stöd som företagarföreningarna utgör är naturligtvis mycket värdefullt och utnyttjas flitigt. Emellertid kan det bli nödvändigt att staten går in med någon form av regionaliserad industriell utvecklingsverksamhet. I förekommer redan sådan verksamhet. Det är lämpligt att motsvarande aktivitet aktualiseras också för vidkommande. De inre delarna av , möjligen med undantag av och , har beträffande sysselsättning, befolkningsutveckling, åldersfördelning och mycket annat med det norrländska inre stödområdet jämförbara förhållanden. Att stimulera den småländska företagsamheten kan påstås vara eli riksintresse. En samordnad, statligt stödd innovationsverksamhet kan komma att betyda mycket för hela regionen. Av de tre småländska länen är län det län som fått den minsta andelen av den statliga utflyttningen, och därtill kommer de negativa verkningarna av flygflottiljens nedläggning. Därför bör ett blivande industriellt utvecklingscentrum för lokaliseras tili län. Inom län synes det lämpligt att. ifall eli utvecklingscentrum för den småländska industrin skall placeras lättåtkomligt, delta placeras i , som bl. a. har goda järnvägsförbindelser med . , , , och . Även vägförbindelserna är goda. Man kan med fog påstå att ligger kommunikationstekniskt väl till. Även lokaliseringspolitiskt skulle en sådan satsning från statens sida vara ägnad att stärka framtidstron i läns inland. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att den planerar och utbygger ett industriellt utvecklingscentrum för Smålandsregionen. den IS () I 1V76/77.
mot · G002252 · 1976-01-01 00:00:00 — om förtida uttag av ålderspension uppnår en grupp pensionärer som gjort förtida uttag av ålderspension ett stadium som innebär att de till fullo "återbetalt förmånen av det förtida uttaget. Med de regler som gällde före tog det 168 månader att kompensera ett förtida uttag genom den reduktion på som då gällde. Sedan reduktionsfaktorn sänkts till blir månader. Det är alltså uppenbart att problemet bara gäller, och kommer all kunna gälla, en relativt liten grupp pensionärer. De som 1963 gjorde förtida uttag är mellan . De som med nu gällande regler gör förtida uttag kommer att tillhöra ungefär samma åldersgrupp innan de uppnår en situation som innebär att de helt har "återbetalt" förmånen av förtidsuttaget. Men för den lilla grupp det gäller känns det ofta märkligt att reduceringen av pensionsbeloppet består trots att de genom reducerad pension upplever att de "återbetalt" det aktuella beloppet. Några tungt vägande statsfinansiella eller andra skäl kan knappast anföras mot att medge den pensionärsgrupp det gäller oreducerad pension. Det vore ett för samhället billigt plåster på alla sår som ändå oundvikligen drabbar de flesta människor i en så aktingsvärd ålder. Systemet för förtida uttag bör alltså förändras så att reduceringen icke längre förblir livsvarig utan i stället anpassas så att den upphör när pensionärer uppnår en situation som innebär att han totalt sett uppburit samma pensionsbelopp (bortsett från pensionförändringar och inflationseffekter) som en jämnårig pensionär, som icke gjort förtida uttag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av reduktionsreglerna för förtida uttag av ålderspension.
mot · G002310 · 1976-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om forskning rörande inverkan av ett lågt löneläge inom en region Med hänvisning till de motiveringar och faktauppgifter som anförts i motionen 1976/77:409 hemställes att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas för att få till stånd forskning kring de frågor sorn berör lågt löneläge individuellt, mellan könen, branschvis och regionalt samt hur skatter och priser förhåller sig till lågt löneläge inom en region (län).
mot · G002311 · 1976-01-01 00:00:00 — av i m. fl. Med hänvisning till de motiveringar och uppgifter som anförts i motionen 1976/77:409 hemställes att hos regeringen anhåller om att styrning av investeringarna genom etableringskontroll införs, vilket bör ske i samarbete mellan samhället och arbetsmarknadens parter, varvid de fackliga organisationerna skall ges ett reellt inflytande, () ()
mot · G002357 · 1976-01-01 00:00:00 — av och om en barnmiljödelegation Vårt moderna, tekniskt högtstående samhälle har utvecklats snabbt. Det har inneburit stora förändringar för den enskilda människan inom många områden. Gamla levnadsmönster har brutits, tidigare generationers värderingar och levnadssätt har ifrågasatts. En blind övertro på det materiellas avgörande betydelse för människors välbefinnande har karakteriserat utvecklingen. När människovärdet mäts i produktionskapacitet betraktas barn som ett hinder. Ett hårt strukturerat, tekniskt fulländat samhälle med låg prioritering för känslor är en dålig uppväxtmiljö för barn. Barn upplevs mer som en ekonomisk belastning än som den givna förutsättning och den positiva tillgång de är för samhället och för oss alla som enskilda människor. växer många barn upp ensammare än någonsin, omgivna av arbetstyngda, tidspressade vuxna, utan naturliga relationer till mor- och farföräldragenerationen. Sysselsättningsmöjligheter och behov av ett snabbt ökat bostadsbestånd var pådrivande krafter bakom byggandet av våra betongförorter. Konsekvenserna för barnen hörde få talas om. Ekonomiskt rationella kalkyler låg bakom byggandet av våra mastodontskolor. Deras funktion som miljö för barn glömde man bort i kalkylerna. Ett kategoriskt hävdande att förvärvsarbete är mer personlighetsutvecklande än uppforstran av barn har dikterat vår familjepolitik, skattepolitik och sociallagstiftning . Att samhällsförändringar, lagar och beslut långt utanför familjepolitikens område har stora och djupgående återverkningar på barnens situation har förbisetts. Det måste göras klart att ett samhälle som inte tillgodoser barnens inre behov i längden inte heller är ett samhälle för de vuxna. Allt fler undersökningar på skilda områden visar också att barn och ungdomar farit och far illa. Psykiska besvär, skolsvårigheter, kriminalitet, missbruk av alkohol och narkotika tycks öka i denna kategori. Dessa problem diskuteras nu flitigt i många instanser och organisationer. Allt kan givetvis inte rättas till radikalt från grunden, men mycket kan och måste göras om inte den samlade effekten av samhällets insatser skall få negativa konsekvenser för barnen. En rad propositioner som berör dessa områden har aviserats från den nya regeringen, vilka vi med intresse och tillförsikt avvaktar. Det är viktigt att kommande beslut får positiva konsekvenseräven för barnen. En lösning för att åstadkomma detta vore att regeringen tillsätter en barnmiljödelegation, som får till uppgift att såväl granska redan fattade beslut inom t. ex. familje-, utbildnings-, bostads- och arbetsmarknadspolitiken som bevaka att nya reformer får en positiv inverkan även på barnens situation. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att en barnmiljödelegation tillsätts i enlighet med motionens syfte.
mot · G002359 · 1976-01-01 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad arbetsmiljö för kyrkogårdsarbetare En god arbetsmiljö framstår numera som ett krav som alla anställda har rätt att ställa, oavsett på vilket område inom arbetslivet de är sysselsatta. Vissa minoriteter arbetstagare har emellertid svårigheter att få gehör för sina krav beroende på skiftande orsaker. En sådan minoritet arbetstagare utgör bl. a. kyrkogårdsarbetarna, särskilt de som är anställda hos mindre församlingar. Inom har man i sina avdelningar utsett regionala skyddsombud för att bevaka miljön på arbetsplatserna inom församlingarna. Vid de skyddsronder som dessa skyddsombud gjort, har det visat sig att det finns stora brister i vad gäller att följa arbetarskyddslagens På kyrkogårdarna i nästan samtliga mindre församlingar saknar kyrkogårdsarbetarna tillgång till dricks- och tvättvatten, toalett, lämplig plats för ombyte och förvaring av kläder samt lämplig plats för intagande av måltid. När Kommunalarbetareförbundets representanter tagit upp dessa missförhållanden med arbetsgivarna, i detta fall församlingarnas representanter, har de fått till svar att man har alldeles för få skattebetalare i församlingen och därmed för små ekonomiska resurser för att kunna klara kraven på en god arbetsmiljö för sina kyrkogårdsarbetare. Enligt vår uppfattning är det helt oacceptabelt att en viss grupp av anställda skall behöva finna sig i miserabla förhållanden då det gäller arbetsmiljön beroende på att man råkar vara anställd hos en kyrklig församling med dåligt skatteunderlag. I sammanhanget kan nämnas att det på de privata företagens område har skapats möjligheter för företag som inte avsatt medel till arbetsmiljöfonder att uppta förmånliga lån till arbetsmiljöförbättrande åtgärder. Om de skattesvaga församlingarna fick motsvarande möjligheter, exempelvis genom förmånliga lån ur kyrkofonden, skulle detta vara till stor hjälp för att förbättra arbetsmiljön för kyrkogårdsarbetarna och därmed ge även denna speciella yrkesgrupp drägligare förhållanden på sin arbetsplats. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om snara åtgärder för att förbättra arbetsmiljön för kyrkogårdsarbetare i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G002462 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 462 av i och fröken om kostnadsfria läkemedel för psoriasis Sjukdomen psoriasis medför, för den som drabbas, dryga kostnader för medicin och läkemedel. Till detta kommer i vissa fall extra utgifter för tvätt och slitage av linne och kläder. På så sätt uppstår betydande merkostnader för det dagliga uppehället som den psoriasissjuke får vidkännas, kostnader som är helt betingade av sjukdomen som sådan. Det finns ännu inga verkliga botemedel mot psoriasis. Vissa mediciner och salvor samt annan behandling kan dock ge god lindring och ordineras därför ofta. Sådan behandling medför emellertid alltid dryga kostnader. När det gäller kroniska sjukdomar svarar i regel samhället för alla läkemedelskostnader. Detta borde även gälla sådana läkemedel som används för att lindra psoriasis. Det bör också övervägas att ge dem som lider av psoriasis rätt att dra av ett visst belopp på deklarationen. Om läkemedUn tillhandahålls gratis bör ett sådant avdrag i första hand anpassas till merkostnaderna för tvätt, förstörda kläder m. m. hade vid /76 att behandla två motioner av undertecknade, där vi hemställde om en sådan ändring av kungörelsen (1954:520) med förteckning över kostnadsfria läkemedel, att även sjukdomen psoriasis skulle tas med i denna förteckning. Utskottet hänvisade i sitt betänkande 1975/76:42 till att hade för avsikt att utreda frågan om kostnadsfria läkemedel förden som lider av sjukdomen psoriasis. Utskottet ansåg att en sådan utredning borde kunna ske inom ramen för den socialpolitiska samordningsutredningens arbete och ansåg därmed att motionerna var besvarade. Enligt vår mening bör, i avvaktan på resultatet av den förordade översynen av läkemedelsförmåner, sjukdomen psoriasis tas in i förteckningen över sådana sjukdomar vid vilka läkemedel tillhandahålls kostnadsfritt. Någon särskild utredning härför torde ej erfordras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hemställa hos regeringen om ändring av gällande förteckning över kostnadsfria läkemedel så att även sjukdomen psoriasis ingår i denna förteckning.
mot · G002464 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77: 464 av m. fl. om vissa studiesociala åtgärder Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:496 av m. fl. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen 1976/77:496 angående studiesociala åtgärder för elever som genomgår korta, yrkesinriktade kurser i gymnasieskolan. HANS () i
mot · G002508 · 1976-01-01 00:00:00 — av herrar Häll och om byggande av en väg mellan och 1 norra är vägförbindelserna betydligt sämre utvecklade än i övriga delar av landet. Det är främst mellanriksvägen som är aktuell och som vi utgår ifrån snart kommer att byggas. Det finns emellertid även ett annat projekt som man främst inom och kommuner hoppas på och som en snabbt växande opinion kräver förverkligande av. Det är en vidare utbyggnad av vägen Ritsem-Skjommen. Från väg 97 finns en väg av god standard till Ritsem och vidare till Sitasjaure. Det återstår endast att bygga för att man skall nå fram till det norska vägnätet. Detta vägbygge har tidigare aktualiserats, och bl. a. har vid sessionen i antagit en rekommendation, nr 27/1973, vari förordas en utredning av detta projekt. Tyvärr synes denna rekommendation inte ha givit något resultat. har i samband med byggande av Ritsems kraftstation byggt vägen dit och vidare till Sitasjaure samt däri investerat totalt 39 milj. kr. Det synes oss motionärer närmast vara ekonomiskt oansvarigt att så stora investeringar endast utnyttjas och för visst ändamål. Vid överläggningar mellan kommun och berörda samebyar har samerna sagt att de inte har något att invända mot vägbygget, under förutsättning att vägsträckningen förläggs så att den utgör minsta möjliga hinder för renskötseln. Vidare framhöll man att vägen, om den byggs rätt, skulle öppna möjlighet till goda fiskevatten och ripjaktsområden. ett intresse som för övrigt sammanfaller med en stor del av den övriga befolkningens. Den moderna renskötseln bygger i hög grad på möjligheter till snabba transporter, varför vägen även i detta avseende torde vara av stort värde. Ritsembygget är snart inne i slutskedet, och stationen beräknas gå i drift den 1/2 1978. Därefter återstår endast en del återställningsarbeten. Bergmassor lämpade för vägbygget uttages ur pågående bergarbeten . varför dessa med fördel skulle kunna komma till användning direkt eller upplagras så att de senare kan användas. problem med sysselsättning för sina anställda, liksom sysselsättningssituationen inom berörda kommuner, gör att detta vägbygge skulle vara ett värdefullt komplement till verksamhet. Befolkningen i och kommuner ställer stora förväntningar på vägförbindelse till . Även på den norska sidan finns ett påtagligt intresse. Därest de återstående väg kommer att byggas öppnas utomordentliga möjligheter främst för kommunernas invånare men även för andra att nå in i en vacker fjällnatur. Det torde även ge möjligheter till värdefullt friluftsliv och rekreation i form av turism. Därigenom skulle även sysselsättning skapas för bl. a. de samer som finns i området och som har ett mycket stort behov av kompletterande sysselsättning. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om erforderliga åtgärder så att en väg mellan och kan börja byggas. "AB 52915 1977
mot · G00253 · 1976-01-01 00:00:00 — av herrar Stridsman och i Holmgården om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Enligt länsanvisningar för skall vid årets taxering värdet av bränsle från egen fastighet till bostad om 1 rum och kök på jordbruksfastighet normalt värderas till . Är bostaden större än 1 rum och kök ökas värdet med . inkl. mervärdeskatt för varje rum därutöver. Används dessutom vedspis skall värdet höjas med ytterligare . Vi kan inte finna det vara rimligt att behålla en bestämmelse som skattevägen motarbetar de husägare som eldar med ved från egen skog som samhället genom lån och bidrag stimulerar till oljebesparande investeringar för alternativa bränslen. Den ved som används som bränsle är till övervägande del s. k. spillved, vilken tas till vara efter de röjnings- och gallringshuggningar som sker i skogsvårdens syfte. Från samhällets sida bör allt göras för att stimulera användande av inhemskt bränsle som s. k. spillved. Första steget i en sådan riktning vore att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att användning av bränsle från egen skog till bostad på jordbruksfastighet undantas från beskattning. Med hänvisning till det som ovan anförts får vi hemställa att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att förmån av fritt bränsle till bostad på jordbruksfastighet undantas från beskattning. () ()
mot · G00255 · 1976-01-01 00:00:00 — om rätt till ersättning vid skada på grund av felaktigt tandtekniskt material Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:62 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om förstärkt ersättningsskydd för patienter som drabbats av skada på grund av felaktigt tandtekniskt material. den II PER ()
mot · G00258 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 58 om förmånsbestämmelserna för frivilligpersonal inom försvaret I propositionen 1976/77:49 föreslås förbättrade förmåner åt frivilligpersonal inom försvaret. Förslagen grundar sig på förslag från den socialdemokratiske riksdagsmannen , som utarbetat betänkandet (SOU 1975:73) Frivilligforsvarets förmåner. Betänkandets innehåll har i stort tillstyrkts av remissinstanserna och upptas praktiskt taget ograverat av den borgerliga regeringen. I svar på en enkel fråga angav dåvarande försvarsministern att han för sin del räknade med att ett genomförande av ett nytt system med förmåner till frivilligförsvarets personal skulle vara möjligt den 1 januari 1977.1 den nu framlagda propositionen har emellertid ikraftträdandet skjutits fram till . Några särskilda motiv härför anges inte. Enligt vår mening bör inte regimskiftet få leda till att förmånssystemet förskjuts i tiden. Vi föreslår därför att den ursprungliga tidsplanen hålls, dvs. med ett ikraftträdande av beslutet . Erforderliga medel för innevarande budgetår bör anvisas genom utnyttjande av sjätte huvudtitelns anslag, Reglering av prisstegringar för det militära försvaret. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att , med bifall i övrigt till förslagen i prop. 1976/77:49, beslutar att de nya förmånsbestämmelserna för frivilligpersonal inom försvaret skall träda i kraft . () ()
mot · G00259 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 59 om reglerad tjänstgöringstid för värnpliktiga Värnpliktiga i grundutbildning har f. n. en rekommenderad arbetsvecka omfattande i medeltal. Utöver dessa kan tillkomma "övertid i form av vakt- och beredskapstjänstgöring, heldygnsövningar m. m. Detta sammantaget kan innebära att värnpliktiga kan få arbetsveckor omfattande 60 timmar eller mera. Dessa arbetstidssiffror står i skarp kontrast till den civila arbetsveckan . I den allmänna debatten talar man om ytterligare förkortad arbetstid i takt med vad de samlade resurserna klarar av. Möjligheterna till en meningsfylld fritid i form av umgänge med familj, studier, politisk verksamhet osv. försvåras under det år den militära grundutbildningen fullgörs dels givetvis av militärtjänstgöringen som sådan men dels också av den orimligt långa arbetstiden. Under en rad av år har de värnpliktiga drivit kravet på en reducerad arbetsvecka och där "övertid" skall kompenseras med ledighet som om möjligt skall förläggas direkt i anslutning till "övertiden". Med hänvisning till det framförda hemställs att uttalar att målsättningen för arbetstiden i vad gäller värnpliktiga i grundutbildning bör vara ett medeltal . HANS () i
mot · G002600 · 1976-01-25 00:00:00 — om en ny tiokronorssedel Helt naturligt är statschefer och regenter vanligen avbildade på sedlar och mynt över hela världen. 1 de flesta länder låter man ge ut nya mynt och/eller sedlar när en ny statschef tillträtt - och då givetvis med vederbörandes bild på myntet resp. sedeln. Detta behöver inte alltid innebära att sedeln eller myntets övriga utformning förändras. I har i detta avseende följt med i tiden vad gäller ett mynt. Kort efter trontillträde 1973 beslöts om utgivningen av en ny serie enkronorsmynt med bild av den nye monarken. Någon sedel med kung bild har emellertid inte givits ut eller beslutats. Nuvarande typ av tiokronorssedlar utgavs och ersatte då typ. En ny tusenkronorssedel gavs ut med bild på , den nuvarande dynastins grundare. På nuvarande typ av tiokronorssedlar finns vår förutvarande monark och statschef, kung , avbildad. Denna sedel trycks fortlöpande i stor omfattning. var förvisso en synnerligen omtyckt och avhållen monark. Hans minne omgärdas med största aktning hos vårt folk. Sedeln i övrigt med sin bleka färg kan dock inte sägas vara vacker. Det vore därför naturligt om en ny tiokronorssedel - som är den vanligast förekommande sedelvalören - utgavs med den nuvarande statschefens bild. Svenska folket kan också glädja sig åt att ha en drottning vid kungens/ statschefens sida. Drottning har snabbt blivit populär och omtyckt. Tillsammans utgör kungen och hans drottning en given och folkkär symbol för monarki. Vi kan alltså glädja oss åt ett representativt och populärt kungapar. Betänker man dessutom kvinnans självklara likaberättigande i dagens samhälle bör det vara givet att även drottning bild finns med på en ny sedel; alltså en sedel med kungaparet, våra båda majestäter, tillsammans. Så är fallet i där kung 1 och drottning tillsammans pryder landets 50-francsedlar. En bild av vårt kungapar på en ny sedel skulle antingen kunna bli av samma slag som på enkronasfrimärket, som utgavs i samband med bröllopet , dvs. en face, eller med bådas profiler. 1* 1976/77. Det finns all anledning att utgå ifrån att en ny tiokronorssedel med vårt kungapar skulle välkomnas av svenska folket och att man allmänt finner det naturligt att en sådan ny sedel snart utges. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utgivandet av en ny tiokronorssedel med vårt kungapar, och drottning , avbildat.