mot · FZ02383 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 383 av m. fl. om översyn av omsorgslagen, m. m. Det krävs fler beslutsamma insatser för att de handikappade skall få verkliga förutsättningar för en stimulerande gemenskap och ett rikare liv. Allmänna färdmedel och bostäder måste bli tillgängliga för handikappade. Gränserna för bostadsanpassningsbidrag och förbättringslån bör höjas. Det behövs fler halvskyddade arbetsplatser. Handikappade som arbetar deltid bör få rätt till ATP. Sjukpenning bör kunna utgå även vid kontroller och läkarbesök. I och gymnasieskolan behövs ökat stöd till handikappade elever för att möjliggöra att handikappade elever går i vanlig klass i samma skola som andra barn. Omsorgslagen bör ses över och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda kraftigt byggas ut. Den medicinska rehabiliteringen har länge varit eftersatt. Det har lett till svåra mänskliga problem och också ökade anspråk på vård. Många rörelsehindrade pekar också på att rehabliteringen alltför ensidigt tar fasta på den fysiska delen. Patienter som varit länge inom vården behöver också social träning för att klara sig utanför vårdinstitutionerna - hjälp att skaffa sig ökat självförtroende. Med en sådan insats och successiv övergångshjälp skulle många som vistas på institution kunna klara sig själva i handikappbostad med hemhjälp eller med hjälp av anhöriga. Många anhöriga till handikappade eller långtidssjuka gör stora insatser för att vårda dem i hemmen. De pressas ibland till gränsen för sin förmåga. De borde ha bättre ersättning och hjälp med att då och då få en tids vila och avkoppling. I en annan motion från (1975/76:269) till årets har vi föreslagit en utbyggnadsplan för långtidsvården och statsbidrag till hemsjukvården. Om sådana statsbidrag införes bör också samarbetet mellan landstingen och kommunerna, när det gäller service och vård i hemmen, underlättas. Sådana samordningsproblem går ju ofta ut över handikappade och långtidssjuka. Ett handikapp innebär ofta täta besök i öppen vård, återkommande kontroller och besök vid specialkliniker. Ofta innebär detta långa resor och förlorad arbetsförtjänst. I den ovannämnda sjuk vårdsmotionen har vi förordat ett tak för de avgifter en patient får betala . Det borde emellertid även vara möjligt att erhålla sjukpenning från allmänna försäkringen som 1975/76: 383 ersättning för det inkomstbortfall handikappade och långvarigt sjuka kan tvingas till för att sköta sina kontakter med den öppna vården. Sådana möjligheter skulle enligt vår mening vara ett naturligt led i utvecklingen av öppna och halvöppna vårdformer. Ett utredningsförslag om hälsokontroller är att vänta . Frågans tekniska lösning bör prövas i det sammanhanget. En fortsatt utbyggnad av boendeservicen skulle göra det möjligt för fler svårt handikappade att leva ett relativt normalt liv. Kostnaderna för verksamheten måste bäras av kommuner, landsting och stat. Det bör vara möjligt att bygga servicebostäder i alla kommuner. Behovet av gemensamhetsutrymme för de handikappade bör samordnas med den boendeservice som erbjuds även andra hyresgäster. Bostadsfrågan är central för handikappades integrering och levnadsstandard. Undersökningar har också visat att extrakostnaderna för en handikappvänlig miljö inte är stora om de beaktas redan på planeringsstadiet. Ombyggnation kräver däremot betydligt större ekonomiska resurser. De nya handikappnormer som trädde i kraft var ett steg i rätt riktning. De omfattar emellertid f. n. inte bostadshus och har också kritiserats för att inte vara tillräckligt långtgående. Frågan om tillgänglighetsnormer för bostäder har varit aktuell . Det allra viktigaste kravet gäller hiss. Handikappade, ålderssvaga och barnfamiljer är ofta beroende av hiss. Det måste bli normal standard i flervåningshus, åtminstone vid nybyggnad. Enligt gällande bestämmelser utgår lån för förbättring och i vissa fall uppförande av bostad för åldringar, handikappade m. fl. samt under vissa förutsättningar för förbättring av annan bostad. Lånet får vara räntefritt och stående intill ett belopp av . per lägenhet, när det avser eneller tvåfamiljshus som bebos av låntagaren, och intill ett belopp av . i övriga fall.Vidare utgår bostadsanpassningsbidrag för åtgärder inom och i anslutning till bostadslägenhet som behövs för att handikappad skall kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Bidrag utgår med högst , men kan beviljas med högre belopp om det föreligger särskilda skäl. nämnda lån och bidrag har varit oförändrade . Med hänsyn till de kostnadsökningar som skett, speciellt i avseende på arbetskraft och material inom byggnadsbranschen, är det motiverat med en höjning. Enligt bör maximibeloppen i fråga om förbättringslån höjas till . Maximibeloppet föranpassningsbidrag Föreslås oförändrat. Bostadsministern föreslåratt maximibeloppet för förbättringslån höjs till . Enligt vår mening är det motiverat med den höjning som har föreslagit. 1975/76: 383 Det finns ett visst motstånd mot att hyra ut lägenheter till handikappade, eftersom lägenhetsägaren inte får full täckning för de kostnader han har för att iordningställa en lägenhet så att den kan utnyttjas av en handikappad. Det vore rimligt att höja nämnda bidrag till . eller högre belopp om särskilda skäl föreligger. Det vore också rimligt att ändra reglerna för detta bidrag så att viss ersättning kan ges till innehavare av lägenhet som utnyttjas som handikappbostad, om denna lägenhet senare skall återställas i sitt ursprungliga skick. Som förutsättning för beslut om förbättringslån gäller att den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten inte överstiger för ensamstående . och för makar . Med hänsyn till den stegring av levnadskostnaderna som ägt rum har föreslagit att inkomstgränserna höjs till 20 000 resp. . Föredragande statsrådet anser emellertid inte att det finns skäl att nu höja inkomstgränsen för ensamstående. Däremot föreslås i budgetpropositionen en höjning av inkomstgränsen för makar med . Vi föreslår att beslutar höja inkomstgränserna i enlighet med förslag. En skola för alla Även inom skolan måste vi fortsätta att intensifiera integrationssträvandena. Detta krav måste också påverka lärarutbildningen. Det naturliga måste alltså vara att den handikappade eleven får gå i vanlig klass i den skola där bygdens eller kvarterets övriga barn går. För att integrering i vanlig klass skall ge rättvisa åt den handikappade elevens möjligheter måste vissa behov tillgodoses. Som redovisas i budgetpropositionen strävar man också efter detta. Enligt vår mening är dock regeringens förslag alltför begränsade. 1 föreslås att ytterligare fyra konsulenttjänster för rörelsehindrade elever inrättas. Med sju tjänster skulle en konsulent kunna placeras i varje sjukvårdsregion. Regeringen vill emellertid bara medge två nya konsulenttjänster. Vi anser att förslag är ett minimiprogram och föreslår att anvisar erforderliga medel för att genomföra SÖ:s förslag inklusive fyra halvtidstjänster som biträde samt ökade medel för reseersättning. /68 utgår statsbidrag till personell elevassistans för vissa handikappade elever i obligatoriska skolor. SÖ begär att anslaget höjs med 1,5 milj. kr. Regeringen anvisar endast en höjning på . Då möjligheterna till personell assistans ärav stor betydelse (bratt genomföra integrationssträvandena anser vi att SÖ:s förslag till anslagshöjning bör beviljas. För tekniska och administrativa stödåtgärder i gymnasieskolan har medel stått till SÖ:s förfogande /66. Man räknar nu med att medelsbehovet kommer att öka med . SÖ anför att inom ramen för nuvarande anslag har man endast delvis kunnat I* 1975/76. 1975/76: 383 täcka behovet av resurser för transporter och personell assistans. Regeringen medger emellertid endast en ökning med . Det är självfallet nödvändigt att de handikappade eleverna får möjlighet att fortsätta sin skolgång i gymnasieskolan. Möjligheterna till stödåtgärder måste därför ha tillräcklig omfattning. För de handikappade är det än mer angeläget än för andra att det finns en god efterfrågan på arbetskraft. De handikappade drabbas hårdare än andra av arbetslösheten. Målet måste vara att handikappade placeras i reguljärt arbete på öppna marknaden. I detta syfte är bl. a. en förbättrad arbetsmiljö angelägen. Det krävs också fler skyddade och halvskyddade arbetsplatser samt arkivarbeten i tillräckligt antal för att stora grupper av handikappade skall få möjlighet till en produktiv insats. Särskilt halvskyddat arbete är ett bra alternativ. Det är ofta en bra mellanform före en ordinarie anställning. I budgetpropositionen redovisas att antalet halvskyddade arbetsplatser ökat starkt . Det är emellertid i huvudsak fråga om personer som redan har anställning och förs över till halvskyddat arbete. I betydligt mindre omfattning tillskapas halvskyddade arbetsplatser för personer som genomgått arbetsvärd eller slutar skolan. är också andelen halvskyddade arbetsplatser inom kommuner och landsting betydligt färre än inom det privata näringslivet. har föreslagit ändrade och förhöjda bidrag. Bidragskonstruktionen har också behandlats av sysselsättningsutredningen. Det är enligt vår mening angeläget att förbättrade bidragsbestämmelser införs. AMS bör också söka ytterligare stimulera kommuner och landsting att öka antalet halvskyddade arbetsplatser. Med nuvarande regler kan de handikappade ofta trots en god inkomst inte tillgodoräkna sig pensionspoäng för tilläggspension, trots att arbetsgivarna måste erlägga arbetsgivaravgift för handikappad anställd enligt samma regler som gäller för andra arbetstagare. Bestämmelsen drabbar särskilt hårt de handikappade som aldrig kommit in i ATP-systemet innan de erhöll förtidspension. Detsamma gäller den som fått sin pension grundad på antagandepoäng och erhållit en låg pension då skadan inträffat kort efter utträdet i förvärvslivet. ges inga möjligheter att förbättra pensionsförhållandena, vilket blir mycket kännbart i synnerhet då förtidspension övergår i ålderspension. Bestämmelserna i lag om allmän försäkring bör därför ändras så, att personer med partiell förtidspension skall kunna intjäna ATP-poäng för inkomst av förvärvsarbete för att möjliggöra en höjning dels av ålderspensionen, dels - med vissa tidsintervaller - av utgående förtidspension. 1975/76: 383 En grundläggande princip inom tilläggspensioneringen är att inkomster av förvärvsarbete skall grunda pensionsrätt. Inte minst med hänsyn härtill måste det anses otillfredsställande att pensionsgrundande inkomst inte i något fall skall kunna beräknas för år under vilka en försäkrad åtnjuter partiell förtidspension. En ny möjlighet till delpension införs . Denna delpension räknas som pensionsgrundande inkomst för ATP. Vi föreslår att frågan om rätt till ATP för den som uppbär partiell förtidspension blir föremål för utredning. Därvid bör också prövas frågan om rätt för personer som uppbär förtidspension under del av år att tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomst under återstoden av året. Enligt vår mening bör de i motionen aktualiserade frågorna lämpligen prövas inom ramen för pensionskommitténs arbete. Gör allmänna färdmedel allmänna Det allmänna färdväsendet är på de flesta håll så konstruerat att det är svårt eller omöjligt för den handikappade att färdas ensam. De alternativ som erbjuds den handikappade som vill arbeta, besöka släktingar och vänner, gå på föreningsmöten osv. är den kommunala färdtjänsten eller den egna bilen. Båda dessa alternativ är dock kringgärdade av restriktioner. Dessa drabbar i särskilt hög grad hemarbetande handikappade. På lång sikt måste hela färdväsendet utformas så att det kan betjäna även handikappade. föreslog handikapputredningen att en arbetsgrupp skulle tillsättas med uppgift att se över hur det allmänna färdväsendet bättre kunde anpassas till handikappades behov. Utredningen tillsattes först efter framstötar från de handikappades organisationer och en riksdagsinterpellation av (). Utredningens förslag, Handikappanpassad kollektivtrafik, föreligger . 1 budgetpropositionen sägs emellertid inget om frågans fortsatta handläggning. Det är enligt vår mening angeläget att anpassningsåtgärderna kommer till stånd. Förslag som bygger på utredningen bör framläggas för . Omsorger om psykiskt utvecklingsstörda De psykiskt utvecklingsstörda är en av våra största handikappgrupper. Bristen på resurser gör det ofta omöjligt för personalen att bedriva en rimlig vård och undervisning. Kvaliteten och innehållet i vården bör förbättras. Dagcenterverksamheten för vuxna bör utökas liksom de utvecklingsstördas möjligheter till gruppboende och för dem meningsfylld fritid. Detta innebär att de stora institutionerna bör avvecklas och ersättas av mindre vårdenheter. Dessa nya vårdenheter bör integreras i vanliga bostadsområden. De stora specialsjukhusen bör successivt avskaffas och ersättas av vård i det egna . Vi begärde i en partimotion till riksdag (1974:429) bl. a. en samlad 1975/76: 383 redogörelse för omsorgsvårdens situation, grundad på bl. a. inspektion, och behövligt ökat statligt stöd till omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda. Sedan omsorgslagen tillkom har tanken att integration och normalisering skall utgöra grunden för omsorgerna om de psykiskt utvecklingsstörda alltmer betonats, och frågan blir alltmer aktuell huruvida den nuvarande lagstiftningen utgör en tillfredsställande ram förden fortsatta utvecklingen av omsorgerna. I flera av remissyttrandena över motionen har frågan om en översyn av omsorgslagen aktualiserats. anförde i sitt betänkande med anledning av motionen att utskottet ansåg att en översyn torde bli aktuell inom en inte alltför avlägsen framtid och att i samband med en sådan översyn en kartläggning bör ske av läget rörande omsorgerna. Den nämnda översynen av omsorgslagen, på grundval av de erfarenheter som har vunnits under lagens tillämpningstid, bör komma till stånd . Det bör vara naturligt att en sådan inleds med en kartläggning och redovisning av läget för omsorgsvården . /71 bedrivs försöksverksamhet med undervisning av vuxna psykiskt utvecklingsstörda. Ytterligare insatser behövs emellertid vid sidan av de betydelsefulla insatser som görs av folkhögskolor och bildningsförbund. framhöll i sin anslagsframställning för innevarande budgetår att försöksverksamheten borde överföras i fasta former. Det ytterligare medelsbehovet angavs till 6,5 milj. kr. Riksdagsmajoriteten beviljade emellertid endast . För nästa budgetår begär SÖ ökade medel med 5,7 milj. kr. Socialministern föreslår även i åratt verksamheten fortsätter som försöksverksamhet och anvisar en höjning av anslaget med endast . Enligt vår mening är det angeläget att verksamheten får möjlighet att öka i omfattning. En sådan ökning försvårar inte enligt vår mening att verksamheten senare får fastare former enligt direktiven till utredningen angående vissa folkbildningsfrågor m. m. Vi föreslår att anvisar den ökade medelsanvisning med 5,7 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi1 1. att hos regeringen begär en översyn av omsorgslagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att anvisar till Bidrag till driften av särskolor m,m. (K 4) ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag för vuxenundervisning av psykiskt utvecklingsstörda, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om successiv ersättning av specialsjukhusen och andra stora institutioner som används för vård 1975/76: 383 av psykiskt utvecklingsstörda med mindre enheter i vanliga bostadsområden. /ENKEL (fp) () () 1 (Se även motionerna 1975/76:384-388)