mot · FZ022102 · 1976-01-27 00:00:00 — om mineraler i jordbrukets processer Vissa svaghets- och sjukdomstillstånd har sin grund i att något näringsämne saknas i födan. 1 många fall berikas födoämnen med bl. a. mineraler för att kompensera rådande brister. Vissa åtgärder är alltså vidtagna för att tillgodose människors, husdjurs och växters mineralbehov. Men fråga är om behovstabellerna för olika mineralsorter innehåller tillräckligt höga värden för vissa mineraler, som kanske är särskilt viktiga för stressade och litet sjukdomsbelastade människor. Det framhålles från medicinskt håll att normal svensk föda innehåller tillräckligt mycket mineraler, spårämnen m. m. för att människans normalbehov skall vara täckt. Men då har man kanske inte alltid räknat med förluster i den industriella process som kallas livsmedelsförädling samt att vissa förluster kan uppkomma vid födans tillagning samt att många människor definitivt inte alltid äter "normal svensk kost. Åkerjorden utarmas mer och mer vid användning av kemiska gödselmedel som inte innehåller allt vad jorden behöver för att fungera optimalt. Brödsäden befrias senare vid de flesta malningsprocesser från de flesta viktiga näringsämnen - för att därefter i någon mån berikas med en ringa del av det som tagits bort eller oxiderat. Endast själva kärnan blir till mjöl. a. undanhålles den viktiga, innehållsrika vetegrodden vetemjölet. Här följer en amerikansk kemisk analys av vetegroddens innehåll. Den gäller ett once, dvs. B 12 vitamin 2,9 /ig Folininsyra 6,4 /ig Paba 10,6 /ig Mättade fetter 0,4 gr Protein, komplett 7,5 gr Detta är vad som inte följer med i mjölet som senare berikas med ett fätal vitaminer m. m. För att helt kort och enkelt exemplifiera mineralernas egenskaper och angelägenhetsgrad kan erinras om att kalcium bl. a. påverkar hjärtats slag genom att aktivera de muskelfibrer som drar samman hjärtat. Magnesium och kalium får sedan musklerna att slappna av. För att hjärtat skall fungera klanderfritt erfordras alltså kalcium, magnesium och kalium i tillräcklig mängd och lämplig sammansättning. Varje organ och organfunktion såväl som varje organell i kroppens celler är på liknande sätt beroende av de viktiga mineralerna och spårämnena. Det är naturligtvis en angelägen samhällsplikt att medverka till att alla människor och djur blir väl tillgodosedda i första hand genom födan. Det är en av de vägar man måste gå för att uppnå målet - ett betryggande hälsoskydd. Viktiga näringsämnen för jord, växter, djur och människa Som exempel på synsätt på mineralfrågorna återges här några bok- och artikelavsnitt i översättning. Menneskets mineralforsyning i et industrialiseret samfund. mag., dr. agr.)vid Tekn. Högskola, Lyngby. Nordisk Medicin, nr 23, 1969, s. 717-740. Människan upptar genom sin föda ett mycket stort antal grundämnen, inalles ett 30-tal eller mera. Vissa av dessa räknas som nödvändiga, andra som indifferenta eller rent skadliga. Bland de nödvändiga är en del makronäringsämnen (väte, kol, kväve, syre, kalcium, magnesium, fosfor, svavel, natrium, kalium och klor), varav den dagliga tillförseln är av storleksordningen gram. Andra nödvändiga grundämnen, mikro-näringsämnena, upptas endast i milligram eller mikrogram (järn, mangan, koppar, kobolt, zink, molybden, jod och selen-sannolikt också barium, aluminium, krom, nickel, kadmium, bor, fluor och brom). Som skadliga räknar man ex. arsenik, kvicksilver och bly. Verkningsmekanismen för många av mikronäringsämnena är ännu okänd, men man antarjitt de deltar i framställningen av de enzym som reglerar ämnesomsättningen i kroppen. Människan hämtar till sina mineraler från födoämnen som producerats på jordbruksjord, där växlande mängder konstgödsel tillförts för att skördarna skall bli så höga som möjligt. Återstående är vildvuxna naturprodukter från jord och hav. Födoämnenas halter av olika näringsämnen bör vara balanserade för att omsättningen och t. ex. aminosyre-sammansättningen skall fungera väl. Ytterst beror detta på odlingsmarkens innehåll av olika lösta och lösliga näringsämnen. Om något nödvändigt grundämne finns i otillräcklig mängd eller utlöses alltför långsamt inträder bristtillstånd. I vårt industrialiserade samhälle sker gärna en surgöring av marken genom grödornas bortförande, genom sura gödselmedel och genom svavelsyreutfällning från atmosfären. Om tillräcklig kompensering genom kalktillförsel inte sker, påverkas både växtlighet och därur erhålla födoämnen mycket ogynnsamt. Upptagningsmekanismen påverkas också av konkurrensen och växelverkan mellan de olika grundämnena. Den moderna gödslingstekniken lägger huvudvikten på kväve, kalium och fosfor, och bristtillstånd för många av de övriga väsentliga näringsämnena har blivit allt vanligare i grödorna. Näringsbehovet hos växterna är i flera hänseenden annorlunda än behoven hos husdjuren och människan. En till utseendet sund gröda kan därför vara otillfredsställande som födoämnesproducent, men det är via växterna som näringskvaliteten kan regleras. Brist på magnesium i betesvallar yttrar sig genom betestetani hos nötkreatur. På liknande sätt kan brist på kobolt och mangan orsaka störningar och sjukdomstillstånd. Förhållandet mellan mängderna kalcium och fosfor i fodret och likaså mellan kalium och natrium måste också hållas under kontroll hos husdjuren. Man kan beteckna dessa fenomen som kaltursjukdomar och det är ingen t vekan om att liknande företeelser också gäller för människan. Men är det inte så att man gör större insatser för att utröna sambandet mellan fodrets sammansättning och husdjurens trivsel än för motsvarande undersökningar av befolkningen och dess näringsförhållanden? und Pflanze - Schicksal fur Tier und Mensch. , Prof. vid , . , 1959, 110 sid. Bristsjukdomarna hos husdjuren har ökat starkt. Den starkt ökade användningen av mineralgödselmedel har medverkat härtill - med trefalt större grödor följer också ett trefalt borttagande av näring ur marken, vilket särskilt gått ut över spårämnena. Organismen - djuret eller människan - är ett biokemiskt fotografi av den miljö den lever i, särskilt då av den mark, som producerat dess näringsämnen. Marken, växten och människan bildar en enhet - marken gör gräset - gräset gör husdjuret - marken gör således indirekt människan. Brist på huvud- eller spårnäringsämnen ger sjukdomssymtom hos husdjuren. I , där de högsta kvävegivorna i världen förekommer, har man konstaterat kopparbrist i blodet hos betesdjur. Överskott av kalium i förhållande till kalcium och magnesium har gett betestetani hos kor. Magnesium har enligt holländska forskare (och , 1954-55) betydelse för förekomsten av cancer hos människan. Magnesiumfattigt vattenledningsvatten och hög dödlighet i cancer tycks hänga ihop. Enligt sydafrikanska läkare (1957) har låg magnesiumhalt motsvarats av hög kolesterinhalt och benägenhet för coronar-tromboser; en dramatisk förbättring inträffade vid magnesium-injektion. Bristsjukdomar medför störning av cellernas ämnesomsättning och därmed nedsatt motståndskraft mot bakterie- och virusinfektioner. har ofta åtföljts av angrepp av brucellos, kopparbrist av mul- och klövsjuka etc. Nobelpristagaren skrev : De kemiska gödselmedlen som visserligen höjer våra skördar, utarmar dock jorden på vissa element, som inte åter ersättes, och har på så sätt ändrat sammansättningen hos spannmålskärnorna. Detta gäller också för andra växtslag - för gräs, morötter, frukt etc. Det är nödvändigt att motverka dessa utarmningar och brister. Den framtida veterinära och humanmedicinska forskningen måste inriktas på att skydda oss från dessa faror, som är oändligt mer hotande än atombomben. Vi tar problemen för lätt nu och söker bara bekämpa följderna, inte orsakerna. Det gäller att läka marken för att djur och människor skall bli läkta. Possible causal relationship between nutritional imbalances especially manganese deficiency and susceptibility to cancer in . Hehi Maijanen och , Agric. Fenniae, 1972, sid. 391^106. Sammanfattning: En ökning i cancerfallen synes sammanfalla med sänkning av lättlösligt mangan i finska minerala odlingsjordar. Enligt flera forskare är mangan en av de viktigaste faktorerna för cellernas normala funktioner - som aktivator eller katalysator. Felaktiga reaktioner i cellerna är möjliga då balansen är störd. Brist på flera element kan konstateras i växtfödoämnena i . Dessa innefattar magnesium, mangan, selen och SH-gruppen, koppar, kobolt, zink, bor och molybden. Alla har betydelse för djur- eller växt-metabolismen. Behandling av produkten före kokningen reducerar innehållet av mineraler och vitaminer. Brist på dessa komponenter eller avvikelser i deras proportioner från vissa normer tycks vara direkt eller indirekt förbundna med mottaglighet för cancer. Manganbristen i synes kunna utlösa en störning i metabolismen så stark att felaktiga reaktioner, som resulterar i cancer, uppträder. Det är alltså inte säkert att våra medborgare verkligen får alla erforderliga mineraler och spårämnen i tillräckliga kvantiteter. Mot bakgrund av de lämnade exemplen anser jag det vara berättigat att göra följande hemställan. Med hänvisning till det anförda hemställes1 att hos regeringen anhåller om utredning beträffande tillgången på erforderliga mineraler och spårämnen i jordbrukets processer. * (Se även motionen 1975/76:2103)