ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021706 · 1976-01-26 00:00:00 — om statligt stöd till minkuppfödningen Minkuppfödningen är en viktig exportnäring, som tillför vårt land inte oväsentliga valutainkomster. Vi exporterar minkskinn till bl. a. , , och för 120-130 milj. kr./år. Mycket betydande investeringar har gjorts i landets 800-900 större minkfarmar för att den svenska produktionen skall kunna hävda sig i den utländska konkurrensen. Svårigheterna därvidlag har emellertid varit stora. Den inträdda uppgången i skinnpriserna har inte räckt till för att täcka den starka ökningen av kostnaderna, särskilt för foder. Om skinnkvaliteten skall bli hög och attraktiv på världsmarknaden måste djuren erhålla fullvärdigt animaliskt foder. Tillgången på sådant foder är knapp, och priserna är nu högre . Fodret till minkuppfödningen subventioneras i mycket hög grad i våra nordiska grannländer. Den subvention som utgått till minkuppfödningen tidigare (regeringens proposition 1971:116) upphörde . Med hänsyn till att den utländska skinnproduktionen i stor utsträckning är subventionrad är det ofrånkomligt att den svenska minkuppfödningen måste erhålla fortsatt statligt stöd. Departementschefen hade i propositionen 1974:122 ej någon erinran mot jordbruksnämndens uttalande att nämnden, om medel skulle bli behövliga till pälsdjursuppfödarna, skulle ta ställning till hur medelsbehovet skulle tillgodoses. Stödet kan lämpligen utgå i form av ett bidrag, beräknat till . för försålt skinn. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att statligt stöd till minkuppfödningen skall utgå med . för försålt skinn. N. () i Trobro
mot · FZ021707 · 1976-01-26 00:00:00 — om forskning rörande sötvattenålens vandringar Ålfisket i är av stor ekonomisk betydelse men det har minskat avsevärt i förhållande till åren 1910-1950. Vid och söder därom har fångsten minskat med . Däremot har det på vissa andra platser märkts en ökning i förhållande till föregående år. Fråga har därför uppstått om skillnaderna i fångsterna kan bero på en avvikelse i ålens vandringsmönster. Den europeiska ålens vandringar har genom generationer tilldragit sig ett stort intresse och nära nog förefallit som ett mysterium. Flera forskare har lämnat värdefulla bidrag till att klarlägga ålarnas utveckling och vandringar. Undersökningar har tytt på att ålen efter att ha uppehållit sig i våra sötvatten i vanligen vandrat ut till havet och i och stim på ett mycket stort djup, med en fart av , nått lekplatsen i vid . Med moderna metoder borde nu klart kunna kartläggas och bevisas om dessa teorier är helt tillförlitliga. Dessutom skulle orsaken till den minskade ålförekomsten i kunna utredas. Genom att låta operera in små radiosändare i ålarna skulle deras vandringar till kunna följas via kustradio, fartyg etc. Viktiga vetenskapliga bevis skulle tillföras forskningen, och åtgärder skulle kunna vidtas för att förbättra ålfisket i . En tänkbar experimentverksamhet skulle t. ex. kunna skisseras enligt följande. av , med början , skulle inopereras små ultraljudsändare på 1 000 st. ålar, vars vikt var mellan ett halvt och ett kilo. Utsläppandet av ålen skulle kunna ske på sträckan den 15/8-15/12 med ca 200 ålar varje gång. Samordning borde ske med andra nationer vilkas kuster ålen passerar. Medel för ett sådant experiment skulle kunna tas ifrån den s. k. "2-10fonden som tillkom för att användas till forskning. Medlen skulle i första hand ställas till Sötvattenlaboratoriets i förfogande. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att . ur den s. k. 2-10 fonden ställs till Sötvattenlaboratoriets och förfogande för att undersöka möjligheterna att 1975/76:1707 5 genom inopererade ultraljudssändare kunna följa sötvattenålens vandringar. N. () i Trobro
mot · FZ021708 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76: 1708 av i Trobro om rekryteringen av kust- och yrkesfiskare Ett stort antal fiskare i aktiv ålder har måst lämna yrket . Medelåldern bland fiskarna är avsevärt högre än i de flesta övriga yrkesgrupper. har nyrekryteringen av ungdom till yrkesfisket visat en nedåtgående trend. Det är av synnerligen stor vikt att rekrytera nya utövare inom fiskerinäringen, vilken näring är av stor betydelse både med tanke på folkförsörjningen och regionalpolitiken. Regeringen uttalade att målet för fiskeripolitiken var att genom marknads- och strukturpolitiska åtgärder skapa stabila ekonomiska förhållanden för ett fiske som är väl avpassat till avsättningsmöjligheterna på den svenska marknaden och vid export. För att denna målsättning skall kunna hållas måste nyrekrytering av ungdom till kust- och yrkesfisket stimuleras. Detta skulle kunna ske genom att inrätta en nyrekryteringsfond för unga fiskare. Fonden skulle bestå dels av medel ur statens jordbruksnämnds prisregleringskassa för fisk, dels av allmänna statsmedel. Bidrag ur denna nyrekryteringsfond skulle kunna utbetalas som ett engångsbidrag om t. ex. . till unga kust- och yrkesfiskare. Därigenom skulle intresset för fiskaryrket och fiskerinäringen kunna upprätthållas och det skulle bli möjligt för de unga att kunna anskaffa andel i fiskebåt, fiskeredskap etc. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av en nyrekryteringsfond för unga kust- och yrkesfiskare. N. () i Trobro
mot · FZ021709 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1709 av i Trobro om tillstånd för ålfiske med ljuster utanför Regeringen har beslutat att det fr. o. m. skall vara tillåtet att fiska ål med ljuster längs vissa delar av . Detta fiske får dock endast bedrivas mellan longituderna Gö udde i väster och udde i öster. får ljustring endast ske från is; därefter blir det sak att avgöra vilka som får fiska. Fiskning med ljuster är en mycket gammal förmån för den bofasta befolkningen vid . Att det ej skulle vara tillåtet att hutta ål ifrån båt utan endast från is har vållat stor oro hos skärgårdsbefolkningen. Vattnet vid kusterna är ju inte ens isbelagt alla år. Likaså finns det ålfiskare längs hela som från försörjningssynpunkt är mycket beroende av ljusterfisket och som har svårt att acceptera att endast vissa delar av kuststräckan inbegripes i dessa bestämmelser. Tillståndet för detta fiske bör därför utsträckas att gälla hela . Med stöd av vad som här anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att nu gällande bestämmelser för ålfiske med ljuster ändras så att 1. sådant fiske tillåts utanför hela , 2. ljustring får ske även ifrån båt. N. () i Trobro
mot · FZ02171 · 1976-01-12 00:00:00 — 1975/76: 171 av m. fl. om befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift samt uttagande av extra bolagsskatt Med hänvisning till vad som anförs i motionen 1975/76:182 av m. fl. att beslutar att hos regeringen begära förslag om 1. befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift, 2. extra bolagsskatt i syfte att finansiera ökade statliga insatser till kommuner och landsting. (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ021710 · 1976-01-26 00:00:00 — av i Trobro om avgångsvederlag åt minkfarmare har stora svårigheter uppkommit för minkuppfödare att kunna bedriva sin näring. Omkostnaderna har blivit alltför betungande, foderpriserna har höjts avsevärt som omkostnaderna för , skugghus etc. väsentligt stigit. Som exempel kan nämnas att endast på Listerlandet i har ett 30-tal minkuppfödare tvingats lägga ned sina farmar . Det särskilda övergångsbidrag och övergångsvederlag, vilket enligt kungörelsen 1967:422 utgår till jordbrukare som frånträder brukningsenhet bör tillämpas också för dem som redan har nedlagt och för dem som kommer att tvingas nedlägga sina minkfarmar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ett särskilt övergångsbidrag och avgångsvederlag får utgå även till minkuppfödare som måst nedlägga sina farmar. N. () i Trobro
mot · FZ021712 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1712 om åtgärder mot erosion vid ön och Stora partiet av de natursköna stränderna vid och liksom ön branta stränder är starkt utsatta för havets inverkan genom erosion. Vågor, bränningar och kustströmmar verkar genom nötning och lossbrytning så att strandlinjen förskjuts och genomgår påtagliga förändringar. Vid stormar och högvatten äter sig vågorna in vid branterna, och lösa jordlager störtar ner och uppslukas efter hand av havet. Denna naturförstöring har varit särskilt intensiv , och den fortgående erosionen har en sådan omfattning att betydande landskapsvärden blivit tillspillogivna. Stränder som sedan urminnes tider givit karaktär åt landskapet har förändrats på samma sätt som efter skadorna av den fruktansvärda storm som drog fram över . försvann t. ex. landets enda vandrande rullstensås, den s. k. Bönsäcken på Hanö i havet. Framställningar om åtgärder mot erosionen har gjorts till såväl i som i län. Visst utrednings- och mätningsarbeta har företagits och också vissa skyddsaktioner. Några åtgärder som lett till strandlinjernas varaktiga skydd mot erosion har dock icke vidtagits. Det vore därför önskvärt att frågan om erosionsskydd för utsatta delar av ön samt för och upptogs till förnyad utredning. Behövliga åtgärder skulle lämpligen kunna utföras som ett kommunalt beredskapsarbete och bekostas av AMS-medel. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av möjligheterna att utföra ett varaktigt erosionsskydd för hotade strandpartier på ön samt på och . N. () i Trobro
mot · FZ021714 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1714 av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:88 om åtgärder inom skärgårdsområdena i propositionen 1975/76:88 föreslås att statens bidrag till båttrafik i skärgården skall utgå av årskostnaderna. Föredragande konstaterar att kostnadstäckningen i allmänhet är låg för sådan trafik men bedömer att den i genomsnitt torde ligga vid av årskostnaderna. Med den föreslagna statliga bidragsandelen skulle kostnaderna för skärgårdstrafiken delas mellan trafikanter, kommun och stat med en tredjedel på vardera. Kostnadstäckningen varierar mycket från fall till fall och kan ligga nere vid . Sannolikt blir det utomordentligt svårt för kommunerna att i dessa fall undgå att påta sig en mycket större andel av kostnaden än vad som förutsättes i propositionen 88, om trafikanternas andel skall ligga på en rimlig nivå. På grund av köld- och isförhållandena efter av året krävs isförstärkta båtar. För trafik på is som inte kan plogas för vintervägtrafik erfordras särskilda fordon, exempelvis hydrokopter. Detta innebär starkt ökade kostnader för främst de Norrlandskommuner som har bofast befolkning på öar i . Dessa förhållanden synes inte vara beaktade i propositionen. Motivet för att staten bör gå in med stöd för skärgårdstrafik är bl. a. den låga kostnadstäckningen. De människor som är bofasta på öar och skär bör också ha rätt till en rimlig trafikservice liksom andra invånare. Det är en jämlikhetsfråga som också berör kommunerna. Vissa kommuner har särskilt höga kostnader för skärgårdstrafik. Inte minst längs kan förhållandena för sjötrafiken variera från fall till fall och . Vissa år kan perioder för "fordonssäker is uppgå och andra år . För de extrakostnader som belöper på isförstärkta båtar, beredskap med hydrokopter etc. bör, med de utgångspunkter som anges i propositionen, u;gå särskilt statsbidrag. I propositionen 88 uttalas att om synnerliga skäl finns, bör högre statsbidrag kunna utgå. Enligt vår mening hör extra kostnader för is- och andra klimathinder till de omständigheter som bör innefattas i de synnerliga skäl som motiverar extra bidrag. Med stöd av vad som anförts hemställes att beslutar att extra investeringar i material och övriga kostnader för drift av skärgårdstrafik på grund av is- och andra klimatförhållanden skall vara berättigade till statsbidrag. () ()
mot · FZ021715 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1715-1721 av och om antibiotika i fodret till slaktdjur I många länder där intensiv djuruppfödning bedrivs användes antibiotika som tillsats i fodret för att öka djurens tillväxthastighet. Så sker också i . Här ingår antibiotika i fodret till gödsvinen. Frågan om riskerna med sådana uppfödningsmetoder återkommer ofta i debatten. Problemet fick en god belysning i ett radiopogram , . Det är inte klarlagt om metoden är riskfri för människan. En del forskare hävdar att så är fallet. Andra forskare varnar för uppfödningsmetoden och påvisar riskerna med att även små mängder antibiotika i livsmedel kan vara skadligt för människan. Det finns bl. a. risk för att mediciner inte verkar genom att bakterier blivit resistenta. bör kunna lita på att livsmedel inte innehåller ämnen som undergräver kroppens eget immunförsvar. Då det inte är uteslutet att animalisk föda som produceras med hjälp av antibiotika kan ha för människan skadliga verkningar måste all användning av antibiotika i djurfoder uteslutas. Även här bör gälla regeln att blotta misstanken om ett ämnes skadlighet skall medföra förbud eller stränga restriktioner. Detta bör också gälla importerade livsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär en utredning angående riskerna med att använda antibiotika i fodret till slaktdjur. () () 1 1975/76. 3 sam!.
mot · FZ021716 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1716 av m. fl. om kommunikationsradio åt distriktsveterinärer Den av 1973 beslutade omorganisationen av veterinärväsendet innebar för de flesta län en kraftig minskning av antalet distriktsveterinärer. Härigenom har veterinärerna fått betydligt större verksamhetsområden med längre tjänsteresor som följd. Veterinärerna vistas därför i sina bilar på tjänsteresor under betydligt än förr, och den effektiva arbetstiden blir kortare. För att på ett effektivare sätt kunna utnyttja veterinärernas arbetstid och i största möjliga utsträckning undvika dubbelkörningar borde distriktsveterinärernas bilar utrustas med kommunikationsradio. Det torde ej föreligga några svårigheter att lösa den tekniska samordningen via kommunernas brandlarmcentraler. För t. ex. del blir samordningen än lättare att lösa, då den planerade länsalarmeringscentralen tas i bruk. Framställningar om att lösa denna fråga har gjorts från flera håll, bl. a. från jordbrukets lokalrådgivare i . länsavdelnings styrelse anför för sin del att den är övertygad om att en lösning av frågan skulle innebära att distriktsveterinärernas arbete härigenom effektiviserades och att betydande kostnadsbesparingar för djursjukvård kan åstadkommas för såväl stat som enskilda medborgare. Vidare bör framhållas att en effektivisering av djursjukvården innebär mindre lidande för djuren. Då staten är huvudman för veterinärerna bör det ankomma på lantbruksstyrelsen att lösa denna fråga. Lantbruksstyrelsen har också tidigare gjort framställningar om startande av en försöksverksamhet på det här området men fick då inte några medel för detta. Med tanke på de avstånd som råder inom vore det av stort värde om distriktsveterinärernas bilar utrustades med kommunikationsradio. Lantbruksstyrelsen bör därför ges i uppdrag attt igångsätta en försöksverksamhet i , när det gäller att ansluta distriktsveterinärerna till ett effektivt planeringssystem. De uppkomna kostnaderna måste anses vara överkomliga med tanke på de positiva effekerna som blir följden. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställes att beslutar anhålla att regeringen ger lantbruksstyrelsen i uppdrag att igångsätta en försöksverksamhet med kommunikationsradio för distriktsveterinärerna i . () () 1* 1975/76.
mot · FZ021718 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1718 av i m. fl. om åtgärder mot försurning av vissa sjöar i En pågående försurning av vattenområden har klart konstaterats. Oroande uppgifter om försvinnande fisk- och kräftbestånd kan med hög grad av sannolikhet i flera fall hänföras till pH-värdena. Det är ett välkänt faktum att ett stort antal skogssjöar i och skadats till följd av ökad surhet (sänkta pH-värden) i vattnet. Undersökningar har utförts som visar att omfattande biologiska skador har orsakats av den sura nederbörden. är av typen näringsfattiga skogssjöar, högt belägna och vilka helt saknar varje form av direkt utsläpp. Med utgångspunkt i nederbördsanalyser som utförts inom de olika undersökningsområdena framgår det att pH-värdet sjunkit cirka en enhet till . Orsakerna till försurningen är många, men den avgörande faktorn är nederbördens och det luftburna stoftets försurning. Skador på fortplantningen eller direkt dödliga effekter uppstår på fiskbestånden. I de sjöar som undersökts i och har efter bedövning av fiskbestånden all fisk tillvaratagits. Därefter har fiskarna varit föremål för åldersbestämning och tillväxtanalys. I konstaterades att en sjö var helt fisktom, en sjö innehöll 37 abborrar och en sjö 60 abborrar. Normalt håller dessa sjöar fiskbestånd av storleksordningen 1 000 fiskar/ha. I fanns fortfarande årsungarav abborre, men fortplantningen var kraftigt störd. 1 tre sjöar var t. ex. öringen helt utdöd. Hos naturvårdsenhet i har man konstaterat att försurningen berör större delen av länets mindre sjöar och vattendrag. Sydvästra drabbades först av försurningen, men utgör försurningen ett mycket allvarligt problem även i de inre delarna av . Försurningen har alltså gått så långt, att stora delar av våra sjösystems fiskliv är hotat eller mer eller mindre utslaget. Det är uppenbart att kraftåtgärder måste vidtas för att söka bryta försurningstrenden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär initiativ till restaureringsåtgärder, förslagsvis som pilotprojekt, av någon eller några av de av i inventerade sjöarna, vilka har en kraftig försurningsgrad.
mot · FZ02172 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 172 av herrar i Skärstad och i Nennesholm om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Enligt gällande bestämmelser skall värdet av bränsle från egen fastighet upptas som naturaförmån vid taxering. meddelar därför genom anvisningar till taxeringsnämnderna vilka värden som bör tillämpas i normalfallen. Om bränslet däremot inköpts eller erhållits utan ersättning, t. ex. från en grannfastighet, beskattas inte bränslevärdet. Samma förhållande gäller när rivningsved använts för uppvärmning. De här åsyftade bestämmelserna har tillkommit då vedbränsle var allmänt förekommande, i varje fall på landsbygden, och då förhållandena i många avseenden var helt annorlunda än . har det pågått en omställning när det gäller bränsleförsörjningen. Även skogsägarna har på grund av höga huggnings- och körningskostnader övergått till olje- eller eluppvärmning av sina bostadsfastigheter. Förutom de starkt ökade kostnaderna för huggning och hemkörning har bekvämlighetssynpunkter medverkat till detta, Vedeldning är en arbetskrävande och obekväm uppvärmningsmetod. Därför är den s. k. förmånen av den egna brännveden obefintlig. När det egna bränslet dessutom blir föremål för beskattning, förstärks motiven för övergång till andra bränslen. Till detta kommer att beskattningen medför ett psykologiskt motstånd mot att utnyttja eget bränsle även i de fall då skatten inte är särskilt ekonomiskt betungande. Särskilt med nuvarande läge på energiområdet framstår beskattningen av det egna vedbränslet som helt orimlig. De kraftigt höjda oljepriserna liksom risken för nya störningar i tillförseln gör det nödvändigt både att spara energi och att i största möjliga utsträckning använda inhemska energikällor. Valutasituationen och samhällsekonomiska skäl talar således för att statsmakterna snarare borde stimulera användningen av inhemskt, eget bränsle än beskatta det. Ökad användning av bl. a. vedbränsle för bostadsuppvärmning skulle dessutom säkerställa att den olja som finns tillgänglig kan användas för ändamål för vilka den är helt oundgänglig. Ett borttagande av beskattningen på bränsle från egen fastighet skulle stimulera en sådan utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet slopas. () i Skärstad () i Nennesholm
mot · FZ021724 · 1976-01-27 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. om höjt anslag till åtgärder för intensifierad skogsvård i norra m. m. Skogsbruket och skogsindustrin har stor betydelse för utvecklingen i norra . Åtgärder för att förbättra skogsnäringens betingelser och skogens framtida avkastning är därför mycket angelägna. Många och omsorgsfulla utredningar har påvisat angelägenheten av att öka skogens avkastning på . Behovet av råvaran skog väntas öka starkt, och en uthållig långtidsverkande skogsvård ger både ökad sysselsättning och mera skogsråvaror. har också beslutat om ett åtgärdsprogram för intensifierad skogsvård i norra . Av skogsvårdsstyrelsernas verksamhetsuppföljning framgår att det av beslutade skogsvårdsbidraget haft en mycket gynnsam effekt. Jämförelser i av aktiviteter 1974 och 1975 - där vissa positiva effekter av stödet redan hunnit inverka resultat-visaren mycket markant ökning av skogsvårdsåtgärderna; och mera är ökningen på de flesta av åtgärdsprogrammen. Detta är ju till stor fördel för sysselsättningen i skogsbygderna men också för att fl en ökad skogsavkastning. Det är därför med beklagande vi tar del av uppgiften i årets statsverksproposition om att jordbruksministern prutat inte mindre än 10 milj. kr. på det anslag äskat för intensifierad skogsvård i norra . Om denna prutning skulle bli beslut får det dels den konsekvensen att för framtiden angelägen skogsvård blir eftersatt och dels att staten genom arbetslöshetsbidrag eller ökad sysselsättning genom AMS nödgas betala ut stora belopp. Enligt vår mening är det mycket väl använda pengar att stimulera till ökad skogsvård. Det ger mer sysselsättning i arbetslöshetsdrabbade skogsbygder och det ökar den framtida skogstillgången till fördel för alla i vårt land. Det är också omvittnat att det av anvisade stödet har haft en mycket betydelsefull psykologisk effekt för framtidstron i glesbygderna. Ingen annan samhällsinsats torde kunna få samma spridningseffekt och utan större kapitalbindning i fasta anläggningar. Med hänvisning till vad här anförts hemställes att under D 5 Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra m. m. i bilaga 11 till budgetpropositionen måtte anvisa 40,1 milj. kr. PER () i Gäddvik () HANS () () i Agnäs
mot · FZ021725 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1725 om till uppfödare av nordsvenska hästar Den nordsvenska travhästen måste betraktas som en viktig beredskapshäst då rasen innehåller ett stort antal goda arbetshästar, fullt inkörda och användbara i jord och skogsbruk. Uppfödare är nära nog uteslutande lantbrukare med ett till två ston. Unghästarna körs in vid 1,5-2,ålder, och de flesta är fullt dugliga att användas i såväl jordsom skogsbruket. Den nordsvenska hästen som travare är emellertid på tillbakagång, beroende på att de nordsvenska loppens antal minskar samt att de norrländska travbanorna har betydligt lägre prissummor än övriga. Detta för som följd att premiema till uppfödarna av nordsvenska hästar minskar och möjligheterna till en någorlunda lönsam produktion minskar ytterligare. Uppfödarpremierna är nämligen baserade på en viss procent av insprungna pengar. Med anledning av att den nordsvenska travhästen också är en användbar arbetshäst bör åtgärder vidtagas för att bibehålla uppfödningen, åtminstone på nuvarande nivå. Detta bör kunna ske genom att särskilda uppfödarpengar utbetalas för alla nordsvenska hästar som uppvisas inkörda eller kommer till start vid travbana. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående till uppfödare av nordsvenska hästar.