mot · FZ022182 · 1976-02-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 2182 av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering och lokalisering m. m. Den omfattande utbyggnaden av ungdomsskolan under främst 60-talet skapade stora behov av en utbyggd lärarutbildning. Lärarutbildningen dimensionerades i förhållande till de beslutade reformerna. riktar sig reformarbetet inom skolan mot de inre arbetsförhållandena. Det är viktigt att lärarutbildningen då utvecklas i överensstämmelse med den skola som växer fram. Arbetet med läroplanerna och SIA-reformen följs f. n. upp med en översyn av lärarutbildningen inom den s. k. I propositionen 1975/76:89 föreslås att en rad lärarhögskolor avvecklas. Utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger utökas och förläggs bl. a. till de orter där annan lärarutbildning avvecklas. Regeringen föreslår att lärarutbildningen dimensioneras för intagning till 240 platser för lågstadielärare, 528 platser för mellanstadielärare och 1 035 platser för praktisk-pedagogisk utbildning av ämneslärare. I förhållande till den rapport från departementets arbetsgrupp som ligger till grund för propositionen innebär detta en utökning av utbildningen av lågstadielärare med 24 . Dessutom föreslås en sådan omfördelning av utbildningsplatser mellan olika orter att klasslärarutbildningen kan bibehållas i . De prognoser som ligger till grund för propositionen har ifrågasatts av en rad remissinstanser. De har framhållit att prognoserna rymmer såväl statistiska förbiseenden som ett otillräckligt hänsynstagande till beslutade och förväntade reformer inom utbildningspolitik, pedagogik och arbetsliv. a. har framhållits att hänsyn ej tagits till bortfallet och att beräkningarna utgår från en orealistiskt hög yrkesbenägenhet bland utbildade lärare. Den allmänna osäkerhet som råder om dimensioneringen har endast marginellt påverkat propositionen i sak. Däremot uttalar föredragande statsråd: "Med den dimensionering och lokalisering som jag föreslår i det följande skapas en organisation med en viss rörlighet nedåt i intagningstalen och en betydande rörlighet uppåt. Det vore att slösa med mänskliga och materiella resurser att drastiskt skära ned lärarutbildningen men antyda möjligheten av att utbildningskapaciteten åter kan öka. En nedläggning av utbildningen på lågoch mellanstadielinjerna på vissa orter kan leda till ytterligare koncentration av utbildningen, om en utbyggnad senare skulle behövas. Det är angeläget att bevara lärarutbildningen på de orter där lärarutbildning bedrives nu för att möjliggöra en eventuell utökning i decentralistiska former. diskuterade dimensioneringen av lärarutbildningen i sitt betänkande 1975:10: Utskottet har inte blivit övertygat om att det är riktigt att så drastiskt sänka intagningskapaciteten för lärarhögskoleorganisarionen som det nu föreslagits. Utbildningsbehovet inom undervisningsyrkena bör bedömas även från utbildningspolitisk synpunkt, t. ex. mot bakgrund av de studerandes efterfrågan på utbildning. Större hänsyn måste också tas till prognosens osäkerhet. Utskottet vill dessutom erinra om att lärarutbildningsutredning har i uppdrag att långsiktigt överväga hur lärarhögskolornas befintliga resurser skall användas bl. a. för fortbildning (UbU 1974:17, rskr 1974:172). En ökad fortbildningsverksamhet kan komma att öka det framtida behovet av en vikarieorganisation i skolväsendet. Enligt vår mening hade det varit värdefullt om ett genomgripande beslut om lärarutbildningens dimensionering och lokalisering hade kunnat fattas med utgångspunkt i organisationskommittéernas och LUT 74:s arbete och med beaktande av kommande skolreformer. Den nödvändiga nedskärningen av lärarutbildningen har redan skett. Det stora behovet av utbildad personal inom förskole- och fritidsverksamheten gör att vi måste acceptera att ett beslut om dimensionering och lokalisering av lärarutbildning fattas för att frigöra resurser för utbildning av förskollärare och fritidspedagoger. Vi vill erinra om att redan i samband med propositionen om förskolans utbyggnad, proposition 1973:136 och motion 1973:2041, begärde att en samlad plan skyndsamt utarbetades förhurtillgången till personalresurser snabbt skulle kunna förbättras. Starka skäl talar emellertid för att dimensionerings- och lokaliseringsbeslut avseende lärarutbildningen ges ett sådant innehåll att handlingsfriheten för framtiden bibehålies. Inriktningen av det pågående arbetet med högskolereformen, lärarutbildningsutredningens arbete, kommande skolreformer i anledning av SIA- och SSK-utredningarna samt det osäkra prognosmaterial propositionen vilar på talar för att propositionen inte kan godtas utan kompletteringar. 1 bilaga 10 till statsverksproposition anför utbildningsministern i fråga om reservvikarieorganisation följande: "Vidare har hemställt om införande av ett system med statsbidrag till s. k. reservvikarier. Denna fråga bör enligt min mening behandlas i samband med beredningen av SIA:s förslag. skall i vår behandla SIAfrågorna. Om lärarförbundets tankar förverkligas innebär detta möjligheter till nya fasta tjänster. har uppfattningen att frånvaron av en utvecklad reservvikarieinstitution medför att ett betydande tjänsteunderlag splittras på tillfälligt anställda obehöriga lärare, vilket skulle kunna användas till tjänster för examinerade klasslärare. Våra förslag i det följande syftar till att öppna möjligheter för fortsatt lärarutbildning i samtliga orter där lärarutbildning bedrives . Nar det gäller ämneslärarutbildningens praktisk-pedagogiska del föreslås en nedläggning vid de tre universitetsfilialerna , och . Totalt försvinner härigenom 45 intagningsplatser. De resurser som härigenom frigöres kan svårligen utnyttjas vid utbildning av förskollärare och fritidspedagoger. En nedläggning i detta avseende står direkt i strid med den uttalade ambitionen att bredda utbildningsutbudet vid de mindre högskoleorterna. Någon ordentlig genomlysning av effekterna för den högre utbildningen vid dessa orter har icke skett. En indragning av lärarutbildningen vid dessa orter innebär sannolikt en motsvarande minskning av den ämnesteoretiska utbildningen vid berörda orter. Vi förordar att intagning även fortsättningsvis sker till nämnda lärarhögskolor. De problem som hänger samman med elevernas mindre möjligheter till tillval på dessa orter torde knappast accentueras . Problem av den karaktären bör lösas inom ramen för organisationskommittéernas och lärarutbildningsutredningens arbete. När det gäller klasslärarutbildningen föreslås en nedläggning av lärarhögskolorna i , , , och . För flertalet orter gäller att de skall prioriteras vid utbyggnad av den högre utbildningen. Det är viktigt att man vid utbyggnadsorterna kan bibehålla befintlig högskoleverksamhet, i all synnerhet om denna endast består av en utbildning, t. ex. lärarutbildning. Regeringens centraliseringsförslag bygger bl. a. på förutsättningen att det fordras 48 intagningsplatser per ort och intagningstillfälle. Enligt vår mening kan utbildningen lika väl tillgodoses med 24 intagningsplatser, även om detta självfallet begränsar tillvalsmöjligheterna något. Däremot påverkar det inte kvaliteten på utbildningen. Enligt vår mening bör effekterna av olika intagningstal följas noga. En utvärdering i detta avseende bör presenteras för . Det är rimligt att upprätthålla klasslärarutbildningen i , , , och i enlighet med tabell på s. 14. För att inte härigenom skapa en överdimensionerad lärarutbildning förordar vi att intagningen till utbildningen i till mellanstadielärarutbildningen minskas till 48 . Härigenom möjliggöres en "övervintring för de nedläggningshotade lärarhögskolorna. Ett bibehållande av 72 intagningsplatser i motiveras av den utbildning av klasslärare med finska som modersmål som f. n. bedrives där. När det gäller lärarutbildningen i vill vi särskilt framhålla att i propositionen föreslås en utbildning av speciallärare. Det är värdefullt att nu beredes tillfälle att på detta sätt förstärka lärarutbildningen i . 1 48/2 avser intagning av 48 elever. En sådan dimensionering av klasslärarutbildningen är väl förenlig med ambitionen att kraftigt öka utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger. Vårt förslag innebär dessutom bättre möjligheter att i utbildningen förbereda de olika grupperna för den samverkan över studiegränserna de oundgängligen måste etablera i sin senare yrkesutövning. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar 1. att antagning till klasslärarutbildning för tiden fr. o. m. /77 skall ske vid lärarhögskolorna i , , , , , , , , , , , , , och i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att antagning till ämneslärarutbildningens praktisk-pedagogiska del för tiden fr. o. m. /77 skall ske vid lärarhögskolorna i , , , , , , , och i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen begära att effekten av olika intagningstal tili klasslärarutbildningen utvärderas och redovisas för . () i Skärstad () i Lane-Herrestad P. O. () () i Ulfsbyn