ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021418 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökade resurser till den kommunala vuxenutbildningen Det är framför allt två förhållanden som nödvändiggör en ökad satsning på den kommunala vuxenskolan. Dels är det väsentligt att motverka den ojämlikhet som uppstår i förhållandet mellan de generationer som har respektive inte har fått genomgå och gymnasieskolan. Dels är det väsentligt för att besluten om vidgat tillträde till universitet och högskolor, som ingick i U 68-reformen, skall få en praktisk betydelse och inte bara framstå som tomma ord. Det är framför allt en fråga om att kompensera de vuxna ur arbetarklassen, eftersom de alltid har varit och alltjämt är diskriminerade i utbildningsavseende. Orsakerna finns att söka i ekonomisk knapphet och borgarklassens i det närmaste totala dominans över utbildningens former och innehåll. I en skrivelse från LO och TCO , ställd till chefen för , pekar man främst på två problem inom den kommunala vuxenutbildningen: dels de alltför knappa timplanerna och dels den regionala snedfördelningen. Den senare uppstår genom att kravet på antal deltagare för att få starta en kurs är ställt alltför högt, vilket innebär att man i synnerhet i glesbygderna har svårigheter att driva någon verksamhet och kursutbudet blir beklämmande smalt. Detta i områden där utbildningsbehovet är störst. I SVUX slutbetänkande läggs en rad förslag, när det gäller den kommunala vuxenutbildningen, som dock inte har lämnat några synliga spår i årets budgetproposition. Utredningen föreslår ökade resurser till den kommunala vuxenutbildningen och pekar på att resurstillskottet bör dels öka möjligheterna för kommunerna att ordna kurser främst i befolkningssvaga områden men också på andra orter där vissa kurser i centrala ämnen inte kunnat komma till stånd, dels stärka skolledarorganisationen i vissa kommuner, dels också öka kommunens frihet att utnyttja resurserna med hänsyn till lokala behov. I SVUX förslag ingår också statsbidrag till ombyggnadsarbeten, som kan vara nödvändiga för att anpassa ungdomsskolans lokaler till vuxenskolans behov. Dessutom ingår statsbidrag till viss undervisningsmateriel och teknisk utrustning. Under hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar hemställa hos regeringen att på grundval av SVUX förslag förelägga förslag angående ökade resurser till den kommunala vuxenutbildningen. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ021420 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om avskaffande av betyg inom skolväsendet Betygen och systemet att individuellt gradera olika studerande är en av hörnstenarna i det svenska skolsystemet. På alla nivåer bidrar betygssystemet till att bevara och förstärka en auktoritär skola som bygger på individuell konkurrens i stället för solidaritet, samarbete och kollektivitet. Många av de negativa drag som skolväsendet, från grundskola till högskola, uppvisar förstärks genom betygssystemet. Det mekaniska kunskapsinhämtandet, stressen och hetsen, den socialt skeva rekryteringen till många utbildningar, den ökade teknokratiseringen av utbildningens innehåll är exempel på sådana negativa drag som betygssystemet bidrar till. Betygens roll i skolan kan jämföras med arbetsplatsernas ackordsystem. Den röda tråden i båda dessa system är tanken om piskan och moroten som drivkraft. Flera statliga utredningar har ägnat sig åt betygsfrågan. Ett genomgående drag hos dessa är att de genom tekniska förändringar av betygssystemet sökt lindra betygens mest uppenbara negativa effekter. Men betygsfrågan är inte ett tekniskt problem som kan ses isolerat från hur skolan fungerar i övrigt. Betygens negativa konsekvenser beror inte främst på hur de är utformade utan på att de finns över huvud taget. Det fortsatta arbetet med betygsfrågan bör därför bedrivas utifrån grundförutsättningen att de graderade betygen ovillkorligen skall avskaffas. Tonvikten i arbetet skall ligga på att lösa de urvalsproblem till högre utbildning som ett avskaffande av de graderade betygen medför. Målsättningen för detta arbete skall vara dels att åstadkomma en jämn social rekrytering till olika utbildningar, dels att, vid utbildningar med sökandeöverskott, ta stor hänsyn till erfarenhet från arbetslivet. Med stöd av det anförda hemställes att uttalar 1. att systemet med graderade betyg avskaffas på alla nivåer i det svenska utbildningssystemet, 2. att arbetet med att finna alternativa urvalsmetoder till utbildningar med sökandeöverskott har till utgångspunkt dels att åstadkomma en rättvis social fördelning på alla utbildningar samt dels vid urval bland sökande ta stor hänsyn till erfarenhet från arbetslivet. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ021421 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar Hemelius och om medlemskap i för tillämpad () har som syfte att med hjälp av systemanalysens metoder studera de problem som utvecklingen orsakar i moderna industrisamhällen. Därvid skall det utgöra ett forum för samarbete mellan forskare och institutioner i den västliga världen och i Sovjetblocket. Endast fredlig forskning skall utföras. Institutets säte är , och det kan betecknas som icke statligt eftersom medlemskap utövas via nationella akademier eller andra institutioner; i flera fall genom för ändamålet inrättade nationalkommittéer. Medlemmar är , , , , , , , , , , , och . Det finansieras genom årsavgifter, till vilka och bidrar med vardera medan övriga betalar vardera. har med betalat lokalernas iordningställande utanför . Systemanalys är en forsknings- och undersökningsstrategi, i vilken många vetenskaper och metoder, såsom operationsanalys, företagsteknik, programbudgetering, beslutsteori, informationsteori, datalogi, kontrollteori och organisationsteori används för att finna rationellt motiverade lösningar till tekniska, ekonomiska, organisatoriska eller samhälleliga problem. IIASA:s arbetsplaner utarbetas i flera diskussionsomgångar mellan direktören och styrelsen. hade man definierat sina intresseområden såsom a) den tillämpade systemanalysens metodik, b) konstruktion av organisationer, c) ledning av organisationer, d) automatisk styrning av industriell produktion, e) stads- och regionplanering, f) miljövårdssystem, g) artificiell intelligens och robotar, h) systemanalys i biologi och medicin, i) datamaskinsystem. Som arbetsuppgifter har man valt ut 4) Ekologiska system 5) Optimering och styrning av sammansatta dynamiska system 6) Metoder att stimulera globala långtidsutvecklingar 7) om tillämpad systemanalys 8) Studier av tidigare tillämpningar av systemanalys 9) Planering för framtida forskningsobjekt Styrelsens ordförande är , vice ordförande i och Teknik vid ministerråd (GKNT). Som direktör tjänstgör Dr. Ett medlemskap skulle för oss säkerställa forskarplats vid institutet, en plats i styrelsen med inflytande på institutets inriktning och val av arbetsuppgifter samt kontakter med de ledande i systemanalysen i öst och väst. Av underhandskontakter har framgått att skulle välkomnas såsom medlemsstat. Rekommendationerna från Europeiska säkerhetskonferensen (ESK) i torde också utgöra ett skäl för oss att tillträda ett medlemskap, vilket syftar till samarbete mellan öst och väst. Ett svenskt medlemskap kan organiseras på olika sätt. Någon av de två akademierna, eller , kan sålunda inträda som medlem. Man kan också tänka sig en för ändamålet bildad kommitté med representanter för de närmast berörda departementen utbildnings-, utrikes- och industridepartementen samt akademierna. Kommittén skulle då ingå i institutet som svensk medlemsorganisation och avgiften skulle täckas av statsmedel. Under åberopande av det ovan anförda anhåller vi att hos regeringen hemställer om undersökning och utredning om förutsättningar och former för ett svenskt medlemskap i . () ()
mot · FZ021425 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76: 1425 om meritvärderingen vid inträde till yrkesinriktad linje i En grundläggande idé för principen om återkommande utbildning är att de studerande genom erfarenhet från arbetslivet skall ges ökad motivation för studiearbetet. Arbetslivserfarenheten ger också eleverna en bättre uppfattning om kraven i samhället och om förhållandena inom olika yrkesgrupper. Detta leder till en ökad målmedvetenhet i studievalet och studiearbetet och torde bl. a. medföra färre studieavbrott. Det är därför viktigt att intagningsreglerna till gymnasieskolan utformas så att de främjar en utveckling mot återkommande utbildning. Vid intagning till gymnasieskolan ger arbetslivserfarenhet 0,02 poäng för varje hel månad . Dessa poäng läggs till medelbetyget från . Detta är enligt vår mening otillräckligt. har konkurrensen vid intagning till de praktiska gymnasielinjerna ökat, vilket medfört att teoretiskt högpresterande elever upptagit allt fler av dessa platser, medan mera praktiskt inriktade elever med en klar yrkesinriktning hänvisats till teoretiska linjer. Det är viktigt att höja praktikpoängen för att öka de praktiskt inriktade elevernas möjlighet att välja önskad utbildning och för att stimulera till en återkommande utbildning. Vi är medvetna om att betygsutredning arbetar speciellt med dessa problem, men problemen är för många ungdomar så stora att skyndsamma åtgärder krävs. För att stimulera fler ungdomar att skaffa sig arbetslivserfarenhet och för att ge ökad möjlighet åt elever med mindre goda teoretiska studieresultat att komma in på en önskad yrkesinriktad gymnasielinje anser vi, att meritvärdet för arbetslivserfarenhet bör vara 0,04 poäng . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att såvitt nu är i fråga som sin mening ge regeringen till känna att yrkes- och arbetslivserfarenhet skall ge 0,04 poäng/månad vid inträde till de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan.
mot · FZ021426 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1426 av i m. fl om vidgad yrkesorientering före inträde i gymnasieskolan Regering och riksdag har genom beslut genomfört reformer, som inom utbildningens område gjort det möjligt inte bara för barn och ungdom utan även för vuxna att kunna genomgå kostnadsfri utbildning. En av de största reformerna inom utbildningen är genomförandet av och gymnasieskolan. Inom gymnasieskolan finns många utbildningslinjeratt välja på, och efter genomgången grundskola ställs såväl elever som deras föräldrar inför ett svårt val om lämplig utbildning. Många elever är efter den nioåriga skoltrötta och tar av det skälet inte den chans till vidareutbildning som erbjuds i gymnasieskolan. En del börjar förvärvsarbeta men önskar efter att få återuppta sina studier. Andra elever väljer kanske fel utbildningslinje. Vill de gå över till annan linje, kan de få vänta till nästkommande läsårs början, om inte den lokala intagningsnämnden har möjlighet att bevilja övergång under pågående läsår. Vuxna, som inte fått möjlighet till utbildning i gymnasieskolan, vill i ökad utsträckning börja studera på gymnasienivå. Linjevalet i gymnasieskolan styrs inte bara av yrkesanlag och betyg utan följer även de möjligheter som eleven tror sig få till yrkesmässig utkomst, om han väljer en viss studieinriktning. Det ovan anförda talar för att det för elever, som är tveksamma om linjeval i gymnasieskolan eller som behöver få testa sina yrkesanlag, finns ett växande behov av en särskild allmän orienteringskurs, där de kan erhålla praktisk orientering om olika yrkesområden. Inom arbetsmarknadsutbildningen har man med framgång anordnat s. k. ALU-kurser vid omskolningscentra, där blivande elever i omskolningskurserna fått pröva sig fram, innan man valt yrkeskurs. Detta borde i viss utsträckning bli möjligt även före inträde i gymnasieskolan. 1 1975/76. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en vidgad yrkesorientering före inträde i gymnasieskolan.
mot · FZ021427 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1427 av herrar i och Jonnergård om lokaliseringen av planerat utbildningsprogramorgan hos Frågan om lokaliseringen av produktionsenhet och utbildningsprogramenhet (SR/UTB) efter en planerad sammanslagning har övervägts i olika sammanhang. Delegationen för lokalisering av statlig verksamhet föreslog 1970, att TRU skulle lokaliseras till . I propositionen 1971 om omlokalisering av vissa statliga verksamheter förordade regeringen lokalisering till , främst med hänsyn till behovet av kontakter med olika verksamheter i . tog då inte någon slutlig ställning i frågan utan uttalade sig för ytterligare utredning, som dock främst skulle gälla möjligheterna att förlägga TRU och SR/UTB till . Det halva förord, som 1971 gav åt , var regionalpolitisk! motiverat: "De regionalpolitiska skälen är otvivelaktigt tyngre för lokalisering till än för . Sedan har utbildningsprogrammets lokalisering prövats av , som lade fram sitt huvudbetänkande (SOU 1975:28). Enligt utredningsförslaget skall TRU och SR/UTB med verkan fr. o. m. /78 föras samman till en central enhet för produktion av utbildningsprogram. En särskild proposition har aviserats till årets på grundvalen av förslag. har vid sin prövning av lokaliseringsfrågan funnit att den regionalpolitiska situationen är annorlunda än . Det finns samma skäl till utlokalisering från . har, redovisar kommittén, haft den snabbaste befolkningsökningen av alla de 23 kommuner i landet som betecknas som primärt centrum. Vid ett val mellan och förordar kommittén en lokalisering till med hänsyn till de bättre möjligheterna till kontakter med . I första hand förordar emellertid kommittén att utbildsningsprogramorganet förläggs inom . Härmed har kommittén inte uttalat sig för lokalisering till någon viss kommun vare sig inom det område som brukar kallas för eller bland övriga kommuner i . Starka skäl talar enligt vår bedömning för som lokaliseringsort för utbildningsprogrammet. Det är obestridligen angeläget att tillföra Norrtäljeom rådet företag och verksamheter, som kan förstärka det ekonomiska underlaget. har i samband med Länsplanering 1974 framhållit att det måste allvarligt prövas att lokalisera statlig och landstingskommunal 1* 1975/76. En lokalisering av utbildningsprogramorganet till är i god överensstämmelse härmed. De regionalpolitiska skälen talar för som lokaliseringsort. Men också närheten till är en faktor av stor betydelse med hänsyn till behovet av kontakter med olika verksamheter. Regeringen bör enligt vår mening skyndsamt pröva möjligheterna av lokalisering till för att i den aviserade propositionen kunna lägga fram konkret förslag i frågan. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att regeringen efter skyndsam prövning förelägger förslag om lokalisering av det planerade utbildningsprogramorganet (TRU och SR/UTB) till . () ()
mot · FZ021430 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1430 av i och om höjt anslag till 1 anslagsframställning för /77 begärde direkta statsanslag som skulle medge för att överföra framställningen av internationella miljövårdstidskrift på ordinarie stat. 1 sin anslagsframställning begärde /77 ett belopp av . Regeringen har i årets budgetproposition inte tagit med förslag om bidrag enligt framställning. AMBIO har den existerat befäst sin ställning som en av de främsta internationella miljövårdstidskrifterna. Den har läsare i mer än 90 länder och spelaren viktig roll som informationskälla för forskare, lärare, studenter, politiker och administratörer världen över. har genom undersökningar i en rad länder sökt kartlägga Sverige-bilden i utlandet. Av dessa framgår att flera länders innevånare betecknar som den ledande eller en av de ledande nationerna, när det gäller insatser för nationell och internationell miljövård. Det borde mot denna bakgrund kunna anses som följdriktigt och väsentligt att trygga utgivningen av en svenskproducerad, internationell miljötidskrift. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till anvisa ett anslag över stat på . för utgivning av AMBIO.
mot · FZ021431 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1431 av herrar i och om ökat stöd till folkhögskolornas kontaktverksamhet, m. m. Antalet kursdeltagare på våra folkhögskolor har mer än fördubblats. Vi de långa vinterkurserna är antalet i stort sett oförändrat, medan elevantalet vid ämneskurserna ökat med cirka 35 000 deltagare. När det gäller de kortare ämneskurserna, så ordnas de i hög utsträckning i samarbete med studieförbunden. Denna samverkan har haft gynnsam effekt på såväl kursutbud som elevtillströmning. F. n. utgår ett särskilt anslag om . till denna särskilda kontaktverksamhet. anser att medlen är otillräckliga och begär ett förstärkt anslag, som dock föredragande statsrådet avvisar. Med tanke på de ökade insatserna, penningvärdeförsämringen och att ytterligare folkhögskolor borde kunna få del av detta anslag finns det starka skäl för att räkna upp anslaget till . Den andel av lönekostnaderna som faller på folkhögskolorna har skapat stora svårigheter. De lönekostnadspåslag som avser indirekta lönekostnader kunde knappast ha förutsetts då fördelningen mellan huvudmännen för folkhögskolorna och staten fastställdes. Förordningen avseende driftkostnader för folkhögskolor ger bl. a. stöd till annan personal än lärarpersonal. Det s. k. kringpersonalbidraget ger ett basbelopp om . Inom vissa gränser ökas respektive minskas detta belopp, och därtill kommer en jämkning byggd på lönernas förändring. Denna konstruktion har inte kunnat säkra en oförändrad fördelning av den totala lönekostnaden mellan huvudmännen och staten. Inte minst för rörelsefolkhögskolorna har denna försämring varit en tung post i budgeten. anser att eftersläpningen rör sig om sammanlagt nära 4 milj. kr. SÖ vill dock med tanke på andra kostnadsökningar nöja sig med en mindre uppräkning om 1,3 milj. kr. Detta torde vara en minimianpassning till den kostnadsökning som drabbat folkhögskolorna i detta avseende. Med hänsyn till det anförda vill vi föreslå att beslutar 1. att göra en uppräkning av stödet till folkhögskolornas kontaktverksamhet inom vuxenutbildningen, 2. att förstärka kringpersonalbidraget med . avseende delkompensation för kostnadsökningar, 3. att för dessa utgifter anslå . utöver budgetpropositionens förslag. () ()
mot · FZ021434 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1434 om kvotering vid intagning till förskole- och iågstadielärarlinje Små barn lever till stor del i en kvinnovärld. Det kan grundlägga attityder hos dem att det bara är kvinnor som kan och bör fostra och vårda barn. I strävandena efter ett samhälle där män och kvinnor tar lika ansvar för barnens vård och uppväxt är ett viktigt inslag en ökad insats av män i arbete bland barn. Vissa försök har gjorts att öka den manliga personalen i barnstugorna, bl. a. genom försök med kvotering vid intagningen till förskollärarutbildningen. har också antalet män som sökt sig till förskollärarutbildning starkt ökat. Vid intagningen till den tvååriga utbildningen fanns således 624 behöriga manliga sökande, av vilka 147 intogs. Antalet behöriga kvinnliga sökande var 5 953, av vilka 1 194 intogs. Antalet sökande är alltså mycket stort i förhållande till antalet utbildningsplatser. Likväl borde man på ett bättre sätt ta till vara intresset hos de många män som sökt detta arbete, detta givetvis på grund av det övergripande behovet av att öka antalet män i barnstugorna. Det kan kanske förefalla stötande att bli kvalificerad för en utbildning på grund av kön. Givetvis måste alltid vissa grundläggande meriter finnas oavsett kön. Men om verklig rättvisa i intagningen kan man endast tala, om man är övertygad om att intagningspoängen exakt mäter lämpligheten att utöva yrket. Ingen torde kunna hävda det, även om vi inte har tillgång till någon annan "säkrare intagningsmetod. Därmed är grunden för kravet på millimeterrättvisa genom poängjämförelser undandragen. Enligt vår uppfattning är det således dags att ytterligare öka ansträngningarna att få mer manlig personal i barnstugorna genom att bereda plats för fler män i förskollärarutbildningen. Detta kan ske genom en förändring av kvoteringsbestämmelserna. Lågstadiets lärarkår består till allra största delen av kvinnor. Någon kvotering mellan könen har inte tillämpats vid intagning till utbildningen. Också på lågstadiet är det emellertid av vikt att öka det manliga inslaget med avseende på den långsiktiga attitydpåverkan på barnen. Kvotering bör alltså övervägas även här. Mot denna bakgrund hemställs att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om kvotering vid intagning till utbildning av förskoleoch lågstadielärare.
mot · FZ021435 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1435 av om viss fortbildning av sjukvårdspersonal Inom alla områden av vårt samhällsliv pågåren vidareutbildning av personal. Vad gäller personalsituationen på vårdområdet har denna varit besvärande. Då sjukvårdens innehåll och omfattning ständigt förändras är det viktigt att en fortbildning av personalen anpassas till nya förhållanden. Rädda barnen har gått ut med en enkät som rör barn på sjukhus. Ett 50-tal sjukhus har berörts av enkäten. 1 sammanställningen (bifogas) som innehåller sju olika avsnitt, finns i en kolumn upptaget frågan om återkommande utbildning för läkare, sköterskor och biträden på vuxenklinik, där även barn vårdas. Frågan som ställdes var: Får personalen återkommande utbildning om barns behov? Svaren var mycket skiftande. Avsikten var att klargöra i vad mån den redan grundutbildade personalen får återkommande fortbildning om barns behov och då speciellt barns psykiska och emotionella behov. Generellt kan sägas att personalen på barnklinikerna får fortlöpande undervisning, medan det är sämre ställt för personal som vårdar barn på vuxenavdelningar. Detta är i och för sig mycket oroande då vi vet att barn ofta tar skada psykiskt av sjukhusvård. Ingen av de tillfrågade har heller nämnt om man följer speciella kursplaner för de olika yrkeskategorierna (läkare, sjuksköterskor och sjukvårdsbiträden) som angetts, ej heller om någon planerad fortbildning förekommer. Det synes helt nödvändigt att vidta åtgärder för att förbättra de förhållanden som tagits upp i motionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att hos regeringen begär en översyn av vårdpersonalens fortbildning i avseende på barnens situation vid sjukhusvistelsen i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Skärstad () () Sammanställning av frågeformulär (lil svar). Siffrorna i tabellen anger procent. Övernattning för föräldrar möjlig * Lekterapin öppen utan förskollärare. Uppgifter har även inhämtats om antal barn som varje förskollärare skall ta hand om, men svaren har beträffande vuxenklinik blivit missvisande och därför utelämnats. För barnklinikerna har uträknats ett medeltal av 24 barn per förskollärare.
mot · FZ021436 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1436-1444 Motion 1975/76:1436 av m. fl. om ökat anslag till Bidrag till svensk undervisning i utlandet Genom den svenska exportnäringens utveckling och den snabba ökningen av konsult- och biståndsverksamhet ökar antalet utlandssvenskar snabbt. Detta skapar ett ökat behov av utbildningsinsatser bland utlandssvenskarnas barn. SÖ påtalar i sin anslagsframställning att framställning gjorts från en rad platser om statsbidrag till svensk utlandsskola. Enligt SÖ motiverar antalet elever vid redan etablerade skolor att statsbidrag utgår till ytterligare lärartjänster. föreslår att statsbidrag motsvarande ytterligare sex lärartjänster anvisas för /77. I budgetpropositionen föreslås medel för endast en av dessa tjänster. Enligt vår mening är det angeläget att, i avvaktan på utlandsskoleutredningens förslag, standarden på befintliga utlandsskolor kan upprätthållas. En sänkt nivå skulle påtagligt kunna försämra möjligheter att engagera sig i det internationella samarbetet. Anslaget bör därför räknas upp med . Med hänvisning till det anförda hemställes att till Bidrag till svensk undervisning i utlandet för /77 anvisar . () SVEN-ER1K () 1 1975/76.