ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021437 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1437 av i och om inrättande av en tjänst för universitetskanslerns ställföreträdare Enligt statsmakternas beslut (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) skall universitetskanslersämbetet, ersättas av ett nytt verk, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). UHÄ skall också ta över de uppgifter avseende statlig högskoleutbildning, som f. n. fullgörs av () - tills vidare med undantag för sjöbefälsutbildningen - och av . UHÄ skall också bli central myndighet för bl. a. gymnastik- och idrottshögskolorna samt dramatiska institutet. En central organisationskommitté för högskolereformen (H 75) har tillkallats. H 75 har enligt sina direktiv till uppgift bl. a. att utarbeta vissa förslag rörande UHÄ. H 75 har avgivit förslag till anslagsframställning för UHÄ för /77 m. m. UHÄ skall ledas av en verkschef, som enligt H 75:s mening bör benämnas universitetskansler. H 75 pekar på det nya verkets storlek - en fast personalorganisation motsvarande mellan 200 och 250 personer - det breda spektrum av utbildning och forskning som UHÄ skall täcka och behovet av samordning och samverkan mellan de olika byråerna. Med hänsyn till dessa faktorer anser H 75 det angeläget att i UHÄ:s verksledning skall ingå ytterligare en chefstjänst, vars innehavare kan, enligt intern arbetsfördelning mellan universitetskanslern och honom, svara för kontakt- och samordningsuppgifter som ankommer på verksledningen samt fungera som universitetskanslerns ställföreträdare. I budgetpropositionen föreslås att en ordinarie tjänst för universitetskansler inrättas vid UHÄ. Den av H 75 förordade tjänsten som universitetskanslers ställföreträdare föreslås däremot ej inrättad. Regeringen anser att denna tjänst bör kunna förenas med chefskapet för en byrå. Vi delar inte utbildningsministerns uppfattning. Även om naturligtvis arbetsmängden har en viss betydelse för frågan är det i första hand arbetsuppgifternas art och möjligheterna att utifrån nuvarande förhållanden komma fram till den ur olika synvinklar lämpligaste organisationen som måste vara bestämmande för ställningstagandet. Med denna utgångspunkt bör det enligt vår mening inte behöva råda något tvivel om att H 75:s förslag är väl underbyggt och bör genomföras. Åberopande det anförda hemställer vi att bemyndigar regeringen att vid universitets- och högskoleämbetet inrätta en ordinarie tjänst för universitetskanslerns ställföreträdare med beteckningen p.
mot · FZ021440 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1440 om förläggande till av en livsmedelsteknisk linje vid den yrekstekniska högskolan fattade beslut om att starta en försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola (YTH), som bl. a. innefattade en livsmedelsteknisk linje. Utredningen U 68, som låg till grund för propositionen i fråga (1975:9), föreslog för sin del att en permanent livsmedelsteknisk linje inom YTH skulle förläggas till . Propositionen föreslog emellertid att försöksverksamheten med denna linje skulle lokaliseras till utanför . I motionen 1975:1857 yrkades att försöksverksamheten skulle lokaliseras till bl. a. av följande skäl: I finns en omfattande och mycket differentierad livsmedelsindustri, vilken sysselsätter av de industrianställda inom kommunen. Tillverkningen omfattar animalisk produktion i vad avser kött-, fjäderfäoch fiskprodukter, vegetabilisk produktion i vad avser potatis-, krydd-, smakämnens-, fruk-, bär-, fett-, foder och sockerprodukter. Dessutom finns en omfattande konservindustri. Det finns ett gott underlag för rekrytering av elever,och en stor efterfrågan på utbildade livsmedelstekniker kan förutses. Möjligheterna att via industrin erhålla lärare, praktikplatser och i viss utsträckning laborativa resurser är goda. Inom gymnasieskolan i finns linjer med livsmedelsteknisk inriktning. Lokaler för YTH finns i erforderlig utsträckning. Kommunen har visat ett stort intresse för denna utbildning och bland annat skisserat en ytterligare utbyggd utbildning för flera yrkeskategorier inom livsmedelssektorn. beslöt trots detta att, i enlighet med propositionen, förlägga försöksverksamheten till . Då det måste förmodas att strävan åtminstone från är att låta den sålunda lokaliserade försöksverksamheten permanentas, kan beslut komma att bidra till att öka den regionala obalansen i . Detta kan också ses mot bakgrunden av att den enda befintliga högskoleutbildningen i , , i en utredning föreslås mista sin klasslärarutbildning. Det bör vara en självklar regionalpolitisk målsättning att förbättra balansen mellan de båda . Detta förutsätter emellertid att KristianstadHässleholm, som varande ett primärt centrum, också kan erbjuda god ser vice, inte minst på utbildningsområdet. Således bör även en högskola, med ett utbildningsutbud anpassat till oretns krav och förutsättningar finnas. Med anledning härav hemställes att uttalar sig för att en livsmedelsteknisk linje inom den yrkestekniska högskolan förlägges till .
mot · FZ021441 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1441 av herrar i och i om yrkesutbildning för fiskare Utvecklingen på fiskerinäringens område ställer alltmer ökade krav på yrkesutövarna inom denna näring. Ett modernt fiskeföretag kräver stora ekonomiska investeringar och en god planering såväl ekonomiskt som tekniskt. Från samhällets sida har också vidtagits en rad stödåtgärder som medverkat till förbättrade förhållanden inom Fisket. Detta har redovisats i fiske rinäringsutredningens betänkande DsJo 1975:8. målet för fiskeripolitiken bör enligt utredningen vara att genom marknadsoch strukturpolitiska åtgärder skapa stabila ekonomiska förhållanden för ett fiske som är väl anpassat till de biologiska och institutionella förutsättningarna samt till avsättningsförhållandena för fiske. En förutsättning att förverkliga denna målsättning ären för fisket anpassad yrkesutbildning. är utbudet av yrkesutbildning begränsat för yrkesfiskarna och, vid jämförelse med en del andra yrkesområden, i underläge. Genom att bereda yrkesfiskarna tillgång till utbildning som svarar mot näringens behov och utveckling skulle samhällets åtgärder för stöd till näringen bli effektivare. Med hänsyn till yrkets speciella förhållande och den situation fisket står inför finner vi det angeläget att åtgärder vidtages. Olika alternativ kan härvid övervägas. I är fiskerinäringen av stor betydelse, såväl för kommunen som i relation till näringens omfattning inom hela riket. I anslutning till fisket har även vuxit upp en betydande fiskberedningsindustri. För att näringsgrenen skall kunna utvecklas riktigt bör en utredning göras avseende möjligheterna att till förlägga en yrkesinriktad gymnasial utbildning inom fiskets område. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos regeringen anhåller om utredning och förslag angående i motionen redovisade utbildning.
mot · FZ021443 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1443 av herrar i och i om betygsättningen i yrkesinriktade ämnen inom gymnasieskolan Skolstadgans 9 kap. 31 § stadgar att "betyg sättes i vaje ämne Erfarenheter från gymnsieskolans jordbrukslinje tyder på att detta system för betygsättningen inte fungerar tillfredsställande. Sannolikt kan motsvarande erfarenheter redovisas från andra linjers yrkesinriktade ämnen. Det är angeläget att betygssättningen kan ske på ett sådant sätt att betygen framstår som sakligt korrekta och rättvisande. De bör också ge en riktig information till elever och arbetsgivare samt vara användbara som underlag för fortsatt utbildning. Enligt läroplanen skall en fullständig integration förekomma mellan fackteoretiska och arbetstekniska moment. Kontroll och bedömning av kunskaper och färdigheter måste emellertid ske i skilda moment och ofta av skilda lärare. Detta medför att betygsystemet av såväl lärare som elever upplevs som synnerligen otillfredsställande. I extremfallet kan exempelvis 2 i teoretiskt betyg och 4 eller 5 i praktiska färdigheter eller omvänt ge ett sammanvägt betyg på 3 eller 3,5.1 ett sådant fall utgör det sammanvägda betyget varken ett rättvisande uttryck för elevens kunskaper och färdigheter eller en korrekt information till en mottagande arbetsgivare eller läroanstalt. Betygssystem och betygsättning bör därför vara så utformade att de medger en bedömning och beskrivning av elevernas förmåga just i dessa avseenden. Mot denna bakgrund är det uppenbart att man i de yrkesinriktade ämnena bör ge slutbetyg i såväl de fackteoretiska som yrkestekniska avsnitten. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att det i yrkesinriktade ämnen ges slutbetyg i såväl fackteoretiska som yrkestekniska avsnitt. . () i
mot · FZ021444 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1444 av i m. fl. om ökade utbildningsmöjligheter vid gymnasiet i har ambitionen att bereda ungdomen tillgång till gymnasieutbildning nära hemorten höjts. Genom de nya organisationsformer som öppnats, dvs. särskild samordnad gymansieskola och gymnasieskola i glesbygd, har en god utbildningsstandard kunnat upprätthållas på många håll där ungdomen i annat fall skulle hänvisats till andra orter. I drivs ett kommunägt gymnasium. Verksamheten vid detta överensstämmer i stort med den vid övriga korrespondensgymnasier i landet. Med den pedagogiska uppläggning som tillämpas vid kommunägda gymnasium kan en god undervisning förmedlas till en förhållandevis låg kostnad per elev. Utmärkande för gymnasiet är att man tilllämpar: O självinstruerande läromedel (korrespondenskurser anpassade till denna skolform), O koncentrationsläsning (endast 4-5 ämnen läses ), O lärarledd, schemalagd undervisning (cirka hälften av läroplanens antal veckotimmar), O samläsning mellan olika årskurser. Dessa omständigheter, i kombination med att det är fråga om en liten skola med god kontakt mellan lärare och elever, gör att eleverna upplever sina studier som positiva och meningsfulla. Studieresultaten är jämförelsevis goda. kommunägda gymnasium ökar elevernas valmöjligheter inom gymnasieområde. Det totala antalet platser ökar, och eleverna får möjlighet att välja mellan olika studiemetoder. Osby-gymnasiet har emellertid inte kunnat upprätthålla de praktiska linjerna. Tillströmningen av Osby-elever till de praktiska linjer som överförts till motsvarar inte det intresse som tidigare fanns för motsvarande kurser på yrkesskolan i . har frekvensen sökande till gymnasieskolan varit osedvanligt låg i jämfört med riksgenomsnittet. Avsaknaden av praktiska linjer i är en viktig orsak till detta. Avståndet till har för många en avhållande effekt. Enligt vår mening skulle det ligga väl i linje med statsmakternas allmänna inställning till gymnasieskolans utveckling att vidga utbildningsmöjligheterna vid kommunägda gymnasium. Lämpligen bör det ske genom att Osby-gymnasiet utvecklas till ett s. k. SSG-B-gymnasium. Förutsättningen för en sådan övergång måste betecknas som god. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att förutsättningen för Osbygymnasiet att övergå till ett s. k. SSG-B-gymnasium prövas i enlighet med vad som anförts i motionen. N. () i Trobro
mot · FZ021447 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1447 av i m. fl. om ökad forskning rörande psoriasis Psoriasis är en kronisk sjukdom, som i hög grad påverkar den sjuke både fysiskt och psykiskt. Sjukdomen är en mycket vanlig hudsjukdom. Omkring 200 000 svenskar har den i lindrigare eller svårare grad. Antalet anlagsbärare uppgår till drygt 800 000, dvs. var tionde svensk. För ca 10 000 medför sjukdomen ledbesvär som kan bli gravt invalidiserande. Psoriasis drabbar således många människor hårt. Både de drabbade och samhället åsamkas stora kostnader. Det finns en viss sannolikhet för att en intensivare forskning på nästan helt skulle kunna hindra uppkomsten av nya psoriasisfall. Forskarna på området har ett intimt internationellt samarbete på området, och det föreligger ett stort behov av ökat stöd till denna forskning. har främst genom insamlade medel bidragit med , varav . Möjligheterna att intensifiera forskningen om psoriasis bör utredas. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos regeringen anhåller om utredning av möjligheterna till en intensivare forskning om psoriasis. () i Trollhätten
mot · FZ021448 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1448 om ändrade bidragsnormer För studiecirklar för pensionärer och handikappade Möjligheten för pensionärer och handikappade att deltaga i det frivilliga folkbildningsarbetet är begränsat, inte minst till följd av statsbidragsbestämmelsemas utformning. Dessa innebär bl. a. att en allmän studiecirkel måste omfatta minst för att statsbidrag skall utgå. Gällande anvisningar föreskriver vidare att det minsta antalet cirkelträffar som får förekomma med en studiecirkel är sju. Sju träffar om minst vardera är alltså vad som fordras för att en allmän studiecirkel för t. ex. pensionärer eller rörelsehindrade skall kunna få statsbidrag till för dem särskilt arrangerade studiecirklar. Det ligger i öppen dag att bestämmelserna kan leda till att antalet deltagare inte blir tillräckligt stort därför att prestationen anses alltför krävande. Inte heller kan utbudet av allmänna studiecirklar som vänder sig till dessa grupper bli så omfattande som man skulle vilja ha det. Vad som kanske är ändå allvarligare är att dessa grupper inte i en i och för sig önskvärd utsträckning kan deltaga i studiecirklar tilllsammans med andra människor. Studiearbetet - i den omfattning som statsbidragsbestämmelserna kräver - upplevs även här som alltför betungande. Deltagarna kanske inte orkar ställa upp under så många och så långa träffar som statsbidragsbestämmelserna stipulerar. Det är därför angeläget att särskilda bestämmelser tillkommer som gör det möjligt att i större utsträckning göra de allmänna cirklarna tillgängliga för pensionärer och handikappade. En möjlighet att lösa problemet är att ändra gällande bestämmelser i vad avser studiecirkelns sammanträdesantal och timtal, en annan möjlighet är att skapa undantagsregler som är tillämpbara på studiecirklar vilka vänder sig företrädesvis till pensionärer eller handikappade men vilka kan vara öppna även för andra kategorier av medborgare. Under hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till i enlighet med motionens syfte ändrade bestämmelser med avseende på deltagarantal, antalet studietimmar samt antalet studieträffar för statsbidragsberättigade studiecirklar för pensionärer och handikappade. H. ()
mot · FZ021449 · 1976-01-27 00:00:00 — om inrättande av en juristlinje vid Vid saknas möjlighet att studera juridik. Trots detta läser varje termin mellan 300 och 400 personer juridik i . Det sker vid Stiftelsen vid . Stiftelsen är fristående i förhållande till . Kurserna är inte statsunderstödda utan finansieras genom avgifter från de studerande. Dessa juris studerande, som inte äger rätt att uppbära studiemedel, är inskrivna vid men studerar och tenterar i . Undervisningen bedrivs i huvudsak av professorer och andra lärare från . Denna kursverksamhet började i liten skala /68 med kurser i ett fåtal juridiska ämnen. Kursutbudet har vidgats, så att det fr. o. m. 1971 är möjligt att avlägga juris kandidatexamen efter studier enbart i . behov av jurister är stort. Där finns - förutom hovrätt, kammarrätt, flera tingsrätter, länsstyrelser och stora kommunala förvaltningar - också rederinäring och andra företag med inriktning på sjöfart och internationell verksamhet. är redan nu centrum för sjörättsforskning. All doktorandutbildning i sjörätt sker i . Också forskning i marknadsrätt, beskattningsrätt och transporträtt är koncentrerad dit. Där finns alltså redan en utmärkt grund att bygga en juridisk undervisning på. Med hänvisning till vad sålunda anförts hemställs att hos regeringen begär att en juristlinje inrättas vid .
mot · FZ021450 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1450 av och i om ökad satsning på reumatologisk forskning I propositionen 1975/76:100 bilaga 10 () föreslås att anslaget till medicinsk forskning uppräknas med 7,3 milj. kr. I vår motion 1975:531 hemställde vi om ökat anslag till reumatologisk forskning inom ramen för anslaget till medicinska forskningsrådet. anförde i sitt betänkande 1975:9 följande: Utskottet, som vill stryka under betydelsen av reumatologisk forskning inom landet, anser att målet bör vara att öka insatserna på området jämfört med nuvarande förhållanden. Av anslaget till medicinsk forskning har andelen till reumatologisk forskning varit i stort sett oförändrad, vilket framgår av följande tabell. Därav till reumat. 1971/72 43 ca 1,9 "o 1972/73 47 ca 1,9 "i. ca 1,9 "o nämner också i sitt betänkande 1975:9 att bidrag till reumatologisk forskning lämnas även av (RmR). När RmR utdelade . i forskningsbidrag var detta prioriterat på en sökt summa av 1,5 milj. kr., vilket visar att det föreligger ett mycket stort latent behov. Detta blir än större när man vet att sökta forskningsbidrag till RmR endast gäller den kliniska forskningen, sålunda ej grundforskning. Så länge inte den verkliga orsaken till den inflammatoriska ledsjukdomen hos såväl barn som äldre är upptäckt fordras allt större forskningsinsatser. Denna sjukdom orsakar inte bara ett enormt lidande utan även en mycket stor livslång invaliditet. I dagens läge då det råder stor brist på reumatologer skulle ökade forskningsanslag dessutom säkert stimulera den unge medicinaren att välja sin yrkesutövning inom reumatologen. 1975/76: 1450 Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att uttalar att en väsentligt större satsning på reumatologisk forskning bör göras inom ramen för anslaget till medicinska forskningsrådet. () HÖLER ()
mot · FZ021452 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1452 av m. fl. om den religionsvetenskapliga utbildningen Statsmakterna fattade 1973 beslut om nya riktlinjer för den religionsvetenskapliga utbildningen. Beslutet föregicks av förslag från en på Kungl. Maj:ts uppdrag inom UKÄ tillsatt utredning om den religionsvetenskapliga utbildningens mål och organisation (RUMO). Utredningens förslag gick i huvudsak ut på en mer flexibel studieordning för religionsvetenskaplig utbildning och ett vidgat samarbete över fakultetsgränserna, främst gentemot beteendevetenskaperna. Vikten av att utbildningen orienteras mot centrala mänskliga och samhälleliga problem betonades. Utredningen föreslog också att utbildningen skulle avslutas med ett tematiskt och tvärvetenskapligt studium kring aktuella frågeställningar om livsvillkor och livsmiljö. De här återgivna utredningsförslagen blev vägledande för statsmakternas beslut. Den omstrukturering av den religionsvetenskapliga utbildningen som detta innebar ställer dock vissa krav såväl på resurser för grundutbildningen som på tjänsteorganisationen. UKÄ kostnadsberäknade i petita för /74 reformen till . i då aktuellt kostnadsläge. har på förslag av regeringen fattat beslut om dels viss förstärkning av kursanslaget för teologisk fakultet, dels inrättande av professurer i religionspsykologi respektive religionssociologi. Förstärkningen av kursanslaget har dock huvudsakligen skett på grund av ett ökat studerandeantal. Även i årets budgetproposition föreslås en viss uppräkning av kursanslaget. Det är högst angeläget att den beslutade reformeringen av den religionsvetenskapliga utbildningen fullföljs och att rimliga resurser i detta syfte ställs till de teologiska fakulteternas förfogande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening uttalar 1. att den religionsvetenskapliga grundutbildningens behov av resursförstärkning för kvalitativa förändringar framgent bör beaktas, 2. att intentionerna bakom den beslutade reformen bör beaktas vid förändringar i tjänsteorganisationen.
mot · FZ021453 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76 1453-1460 Motion 1975/76:1453 av i Nennesholm m. fl. om ökad intagning vid skogsinstitutet i () har hos regeringen anhållit om en utökning av skogsteknikerutbildningen för att avhjälpa den stora brist på skogstekniker som föreligger. Bakgrunden till framställning var att företrädarna för skogsbruket till SÖ presenterat ett material, som tydde på att ökad intagning till utbildningen behövs /77, dvs. innan resultatet från utredningen om skogsinstituten skulle föreligga. () åberopar en inventering av rekryteringsbehovet för skogstekniker. Där beräknas att ca 90 skogstekniker behöver nyanställas för . fattar av skogsbruket, kan det totala utbildningsbehovet beräknas motsvara ca 100 elever . Härtill kommer emellertid rekryteringen av skogstekniker till andra områden än skogsbruket samt till vidareutbildning vid bl. a. skogsmästarskolan. Av den kartläggning av skogsteknikernas ålderssammansättning hos skilda arbetsgivargrupper som SÖ har gjort framgår att avgången enbart på grund av ålderspensionering fram uppgår till ca 110 skogstekniker . har i genomsnitt utbildats 67 elever vid skogsinstituten, varav dock en del gått vidare till skogsmästarskolan. Ovanstående redovisning ger klart belägg för behovet av en snabb utökning av utbildningskapaciteten. Med hänsyn till den nu föreliggande akuta bristsituationen torde provisoriska åtgärder bli nödvändiga. Detta underströk också företrädare för skogsbruket vid de överläggningar de haft med SÖ. Vid nämnda överläggningar var domänverket, , , , Skogstjänstemannaorganisationernas samarbetsråd, , Föreningen samt Stiftelsen och läns skogsskola företrädda. Såväl av samråd som av skrivelser från och framgår att man tillstyrker ökning av intagningen till skogstekikerutbildningen /77 med en klass om 30 elever, dvs. att det i petita upptagna antalet 60 intagningsplatser ökas till 90. 1 likhet med skogsbrukets företrädare anser vi att den extra klassen förläggs till skogsinstitutet i . Medelsbehovet för en extra klass vid skogsinstitutet i beräknas uppgå till . Vid i finns i första hand möjlighet att utöka skogsteknikerutbildningen med en extra klass antingen vid höstterminens början 1976 eller vid vårterminens början 1977. 1 1975/76. Med stöd av vad vi anfört hemställs att beslutar öka antalet intagningsplatser vid skogsinstitutet i med 30 till totalt 60, dvs. sammanlagt två intagningsklasser, från . () i Nennesholm () i Skärstad