mot · FZ021492 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1492 av m. fl. om åtgärder för en ökad rekrytering till naturvetenskaplig linje har slutfört en undersökning om elevströmmar och betyg i gymnasieskolan. Undersökningen bygger på uppgifter om 75 000 elever som intogs i gymnasieskolan och uppgifter om avgångna från gymnasieskolans linjer läsåren 1972/73 och 1973/74. För varje elev föreligger uppgifter om medelbetyg från vid intagning i gymnasieskolan, linje till vilken antagning skett, medelbetyg vid avgången (efter fullbordad utbildning) samt linje från vilken avgång skett. Härigenom kan elevströmmarna i gymnasieskolan (t. ex. linjebyten och studieavbrott) och betygsförhållandena inom olika linjer i gymnasieskolan belysas. Speciell uppmärksamhet har ägnats elever som antagits till den 3-åriga naturvetenskapliga linjen, där elevantalet sjunkit kraftigt. De undersökningar som återges i det följande avser genomsnitt för stora elevgrupper och inte nödvändigtvis enskilda elever. Elever på de 3- och 4-åriga linjerna hade betydligt lägre genomsnittligt medelbetyg vid avgång från gymnasieskolan än vid intagningen. För elever från linje i var den genomsnittliga sänkningen av medelbetyget 0,60 betygsenheter på naturvetenskaplig linje, 0,49 på 4-årig teknisk linje, 0,38 på humanistisk linje, 0,39 på samhällsvetenskaplig linje samt 0,33 på 3-årig ekonomisk linje. Eleverna på de yrkesförberedande 2-åriga linjerna hade betydligt högre medelbetyg vid avgången från gymnasieskolan än vid intagningen. För elever från var den genomsnittliga betygsökningen t. ex. 0,60 betygsenheter på konsumtionslinjen och 0,55 på distributions- och kontorslinjen. En mellangrupp bildar de 2-åriga teoretiska linjerna samt vårdlinjen, där eleverna hade lägre intagningspoäng än på flertalet 3- och 4-åriga linjer men högre än på de 2-åriga yrkesförberedande linjerna. Elever från fick t. ex. en genomsnittlig betygsökning med 0,03 betygsenheter på 2-årig social linje och 0,06 på vårdlinjen. De genomsnittliga sänkningarna resp. höjningarna av betygen på olika gymnasieskollinjer visar ett klart samband med den genomsnittliga ansökningspoängen till linjen. Ju högre den genomsnittliga ansökningspoängen (medelbetyget från ) är för linjen, desto större blir den genomsnittliga betygssänkningen för de elever som erhållit avgångsbetyg. Detta sammanhänger med det relativa betygssystemet. Elever på den 3-åriga naturvetenskapliga linjen hade det högsta genomsnittliga medelbetyget från (4,01 för elever från ) och därmed den största genomsnittliga betygssänkningen (0,60). Antagningen till spärrad högskoleutbildning sker på grundval av medelbetyg på gymnasieskolan. Skillnaderna i betygssänkning mellan olika gymnasieskollinjer spelar en stor roll vid högskoleantagningen, eftersom elever från olika 3- och 4-åriga linjer då bildar en gemensam kvotgrupp. N-linjens kompetensvärde för antagning till högskoleutbildning Frågan om gymnasieskolans kompetensvärde rymmer en målkonflikt målet att bredda tillträdet till högskoleutbildning och målet att de studerande skall ha en gedigen förutbildning när de börjar sina högskolestudier. Många tror fortfarande att det allmänna behörighetskravet på tvåårig gymnasieskola innebär att man kan påbörja högskoleutbildning direkt efter sådan linje, kanske med smärre kompletteringar. Denna uppfattning ligger till grund för ställningstaganden hos många av dagens ungdomar vilka följer minsta motståndets lag och i vissa situationer avbryter studierna på längre, mer krävande studievägar som t. ex. N-linjen. Härtill kommer att de föreslagna nya bestämmelserna för tillträde till högskolestudier i första hand tillgodoser deras intressen som har minsta möjliga förutbildning, som valt lätta gymnasielinjer och därigenom kan få höga betyg, trots att deras förkunskaper ofta är helt otillräckliga för fortsatta studier. Enligt uppgifter i budgetpropositionen är antalet studieavbrott på naturvetenskaplig linje oroväckande högt. Antalet elever som slutförde studierna på denna linje utgjorde av dem som påbörjade sådana studier i årskurs 1. Den naturvetenskapliga linjen i gymnasieskolan är en mycket arbetskrävande linje. Undersökningar av elevernas hemarbetstid visar att man i medeltal arbetar i hemmet mot fyra för övriga teoretiska linjer. Det behöver knappast påpekas att den naturvetenskapliga linjens elever upplever det nuvarande betygssystemet som orättvist genom att de på sina betyg måste konkurrera med elever från lättare linjer. Åtgärder för att förbättra urvalssystemet Enligt uppgift har det inom beslutats att medelvärdet för riket för betygen i matematik, fysik, kemi och biologi på den naturvetenskapliga linjen skall höjas från 3,0 till 3,3 (dvs. för fyra av de tio ämnen som räknas vid urvalet). Vi konstaterar detta med tillfredsställelse och uppfattar det som ett första steg för att lösa den naturvetenskapliga linjens rekryteringsproblem. Förslaget har emellertid en icke önskad bieffekt. De elever som lämnat den naturvetenskapliga linjen före blir missgynnade. Dit hör bl. a. de som på grund av militärtjänst eller av andra skäl uppskjutit sina högskolestudier ett eller . SCB:s undersökning visar att elever som gått ut N-linje har sänkt sina betyg i relation till antagningspoängen när de påbörjade gymnasiestudier med minst 0,1 poäng mer än vad elever vid de andra teoretiska linjerna gjort. För elever som gått ut N-linje tidigare än bör därför övergångsbestämmelser komma till stånd. Detta kan ske antingen genom att dessa elevers medelbetyg höjs med 0,1 poäng eller genom att ge sådan sökande som ligger nära gränsen för intagning företräde framför andra sökande som skulle ha antagits vid en strikt tillämpning av principen om högsta poängtal. Meritvärderingsregler till spärrad utbildning är f. n. utformade så, att betygen i enskilda ämnen värderas lika oberoende av timtal. Filosofi jämställs i princip betygsmässigt med matematik som har under de tre gymnasieskolåren. Ett sådant system är hårt viktat till de naturvetenskapliga ämnenas nackdel. viktade man de naturvetenskapliga ämnena positivt vid intagning till naturvetenskaplig högskoleutbildning. Detta innebar att dessa ämnen studerades med stort intresse och därigenom gav en god grund för de efterföljande högskolestudierna. Gjorda undersökningar visar visserligen att ungefär samma elever skulle antas antingen viktning sker eller inte, men det väsentliga är att många elever med nuvarande system avstår från att satsa på matematik eller kemi i gymnasieskolan med bedömningen att det är lättare att få högt betyg i ett ämne som läses . Det gör att de under högskolestudierna får alltför svårt att klara sig, och studiemisslyckande blir följden. Man bör därför överväga om inte en positiv viktning kunde ske, eventuellt så att ämnen med endast sammanfördes till ett medelbetyg. I det föregående har endast diskuterats frågor som gäller tillträde till högskoleutbildning i grupp 1 (behöriga sökande med betyg från 3- eller 4-årig linje). Urvalet till högskoleutbildning i grupp 2 (behöriga sökande med betyg från 2-årig linje) är också intressant mot bakgrund av SCB:s medelbetygsundersökningar. Man måste fråga sig om det är möjligt att utan vidare jämföra ett medelbetyg från t. ex. konsumtionslinje och social linje. Vi anser att dessa frågor bör övervägas på nytt med utgångspunkt i SCB:s undersökningar, vilka inte var allmänt kända . Undersökningar visar, att intresset för naturvetenskap präglas . Flertalet av dem som väljer att bli naturvetare har gjort detta val redan i 12-13årsåldern. Det är således i den ålder, då eleverna går på lågeller mellanstadier, som man effektivast kan påverka en elev att välja en naturvetenskaplig bana. Tyvärr har inte mycket att erbjuda i fråga om vare sig naturvetenskaplig eller teknisk rådgivning eller som stimulans till naturvetenskapliga studier. Inslaget av naturvetenskap på lågoch mellanstadierna är obetydligt. På högstadiet upptar de naturvetenskap liga ämnena av elevernas tid, vilket också är anmärkningsvärt. Det finns starka skäl som talar för att den krissituation som den naturvetenskapliga undervisningen befinner sig i såväl på högstadiet som i gymnasieskolan i hög grad orsakas av det naturvetenskapliga vakuum som råder på låg- och mellanstadiet. En av orsakerna till detta torde vara de omfattande nedskärningar av det naturvetenskapliga ämnesstoffet i lärarutbildningen, som blev följden av riksdagsbeslut. Detta har lett till att grundskolläraren ej i tillräckligt hög grad behärskar naturvetenskapliga ämnen för att genomföra en stimulerande undervisning. Vi hävdar att sådana åtgärder bör vidtas att eleverna på låg- och mellanstadiet får en utökad och fördjupad naturvetenskaplig skolning. Detta kan åstadkommas bl. a. genom att lärarkandidaterna har bättre förkunskaper i de naturvetenskapliga ämnena då de antas till klasslärarutbildning. I årets budgetproposition har statsråden och på fyra ställen i bilaga 10 uttryckt sin, som vi antar, allvarliga oro över den naturvetenskapliga utbildningens situation i gymnasieskolan samt vid universitet och högskolor. En riktig och angelägen åtgärd är att pröva vad som kan göras för att tidigt väcka barns intresse för naturvetenskap, t. ex. genom att klasslärarna besitter tillfredsställande kunskaper i dessa ämnen. Lärare, som får utbildning enligt den studieordning som lärarutbildningsutredning kan tänkas föreslå, kommer att utexamineras först i mitten på 1980-tafet. Det är därför angeläget att man redan nu vidtar åtgärder för att förbättra lärarnas kunskaper i de naturvetenskapliga ämnena. Enligt vår mening kan detta ske genom att man för intagning till klasslärarutbildning ställer särskilda betygskrav i dessa ämnen, förslagsvis minst betyget 3 från 3- eller 4-årig linje och minst betyget 4 i naturkunskap från linje där detta är det enda naturvetenskapliga ämnet. Detta skulle medföra att blivande klasslärare i högre grad stimulerades till att välja N-linje i gymnasieskolan. Fortbildning för klasslärare i bör omfatta dels experimentellt utformad metodik, dels fördjupning avseende de naturvetenskapliga ämnenas nya vetenskapliga rön och dessa betydelse för vårt samhälle. Inom ramen för anslaget till lärares utbildning bör särskilda medel avdelas härför. Åberopande det anförda hemställs 1. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande dels övergångsbestämmelser vid införandet av ett förhöjt betygsmedelvärde på naturvetenskaplig linje,dels nya regler för urval till naturvetenskapliga utbildningslinjer inom högskolan, 2. att beträffande urval i grupp 2 till högskoleutbildning ger regeringen till känna att åtgärder med anledning av betygsundersökningar bör vidtas så att betygsmedelvärdena i avgångsbetyg från olika tvååriga linjer blir jämförbara. 3. att ger regeringen till känna att det för tillträde till lärarhögskolas klasslärarutbildning bör krävas särskilda förkunskaper på det naturvetenskapliga ämnesområdet, 4. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande klasslärares fortbildning inom de naturvetenskapliga ämnesområdena. () () () () ()