mot · FZ021713 · 1976-01-22 00:00:00 — 1975/76: 1713 av i m. fl. om höjt anslag till : Förvaltningskostnader Försöksverksamheten i är relativt väl utbyggd i vad gäller växtodling och djurskötsel, med större fasta försökstationer i bl. a. och Röbäcksdalen. Även försöksverksamheten på ekonomiområdet ägnar de norrländska problemen uppmärksamhet i samband med ekonomiska utredningar och lönsamhetsundersökningar. Något egentligt utvecklingsarbete på det tekniska området inom lantbruket, anpassat för norrländska förhållanden, förekommer inte om man undantar statens maskinprovningars filial i och vissa andra aktiviteter inom skogsmekaniseringens område. På lantbruksbyggnadsområdet har endast förekommit vissa undersökningar av inventeringskaraktär samt projekt som behandlar byggnader inom fårskötsel. Kostnaderna för jordbrukets ekonomibyggnader belastar mycket hårt jordbrukets lönsamhet. Inte minst i med dess hårdare klimatiska betingelser har byggnadskostnaderna och rationella ekonomibyggnader ännu större betydelse. Beträffande har forskning ägt rum och man har samlat erfarenheter. Det är märkligt att forskning på detta område i stort sett förbisetts i med dess speciella förhållanden, som i många avseenden inte kan jämföras med . Genom de gjorda erfarenheterna har en rad problemområden kommit i blickpunkten, vilka är speciella för norrländska förhållanden. har genom den koncenterade rationaliseringsverksamheten, numera benämnd den särskilda rationaliseringsverksamheten, en mycket hög nybyggnadsverksamhet förekommit i . I viss mån har denna kraftiga satsning inom SR-områdena fått karaktären av försöksverksamhet. Det är uppenbart att denna omfattande byggnadsverksamhet på ca 580 SR-gårdar för mjölk- och svinproduktion nu erbjuder intressanta studieobjekt sedan stallarna varit i bruk . Statsmakterna har visat ett större intresse för statligt stöd till om- och tillbyggnad för de mindre jordbruken i . Det finns anledning att studera de speciella Norrlandsproblemen också i detta sammanhang. Det föreligger vissa skillnader i byggnadskostnader mellan norra och , främst beroende för del kravet på ökad värmeisolering, dyrare grundläggning och eventuellt förekomsten av en kortare byggnadssäsong. Det har framförts önskemål, främst från ekonomikonsulenterna vid lantbruksnämnderna, att fä denna fråga utredd. Detta kan ske genom uppföljning av byggnadsobjekten i . Uppvärmningsbehovet i är naturligtvis större än i övriga delar av landet. I kostallar är behovet av uppvärmning störst i kalvavdelning, mjölkrum och personalavdelning. Uppvärmingsbehovet är också stort i svinstallar och suggstallar. Det kan nämnas att man i slutat bygga kostallar av typen värmeisolerad sluten lösdrift, eftersom man haft uppenbara svårigheter att hålla ett lämpligt klimat i stallarna med ökad risk för bl. a. klövröta. Ekonomin vid olika uppvärmningsmetoder bör studeras, och utrustning för uppvärmning bör provas under varierande förutsättningar. En rad delområden är av stort intresse. Hit hör t. ex. ventilationen. På grund av de lägre utetemperaturerna i , och de därigenom större transmissionsförlusterna genom byggnadens begränsningsytor, är det nödvändigt att försöka hålla ventilationsmängden låg . En sänkning av ventilationsmängden skulle kunna ske om den av djuren producerade fukten på något sätt kunde kondenseras ut. Därvid kan olika typer av värmeväxlare komma till användning. Isoleringsproblemen är också av synnerligt intresse. Värmebalansen i norrländska djurstallar är svår att upprätthålla. Värmeisoleringen i stallets olika byggnadsdelar inklusive golv, fönster och dörrar bör närmare analyseras. De byggnadstekniska problemen beträffande fönster och dörrar viktiga, eftersom fuktutfällning är svår att förhindra på grund av den dåliga värmeisoleringen i dessa byggnadsdelar. Värmeisoleringen har även betydelse för strålningsklimatet i ko- och svinstallar. Gödselhanteringen liksom silor för ensilage medför också speciella problem på grund av kölden och snön. Några systematiska undersökningar har inte förekommit eller några erfarenheter inte gjorts vilka kan ge underlag för rekommendationer. En inventering av de genomförda ny- och ombyggnaderna borde ge en provkarta över olika sätt att lösa problemen, främst beträffande inrednings- och utrustningsdetaljer, byggnadsdelar och specialbyggnader. Av inrednings- och utrustningsdetaljer torde intresset i första hand knytas till båsgrindar, ungdjurs- och kalvboxar, gödsel-, mjölk- och foderhantering samt klimatreglering. De byggnadsdelar som speciellt bör studeras är element för grundläggning, element för tilläggsisolering och inklädnad av väggar vid ombyggnad, fönster och dörrar samt specialbyggnader, såsom elementbyggda gödselbehållare med tak och silobehållare för ensilage och spannmål. De vid inventeringen framkomna mest intressanta lösningarna bör vid behov vidareutvecklas och anpassas efter norrländska förhållanden. En fortsatt satsning i form av statligt stöd till rationalisering av norrländskt jordbruk kommer att ske under nu överblickbar tid, vilket innebär en fortsatt uppbyggnad av jordbruksföretag inom familjeföretagets ram. Erfarenheter visar att detta normalt innebär uppförandet av helt nya byggnader för djur, grovfoder och spannmål, Även satsningar inom det mindre jordbrukets ram kan förväntas, vilket i större utsträckning än tidigare kommer att innebära renovering och tillbyggnad av befintliga stallar och komplettering för grovfoderlagring och spannmålslagring. Det är därför av väsentlig betydelse att erfarenheterna från de tidigare investeringarna sammanställs och utvärderas för att komma till nytta i den framtida investeringsverksamheten. Det måste vara av väsentlig betydelse att förutsättningar skapas för att angripa de speciella problem, särskilt klimatbetingade sådana vilka råder i . Härigenom kan felinvesteringar undvikas och lönsamheten förbättras. För projektets genomförande har i beräknat ett personalbehov av 1 projektledare, 1 forskningsassistent samt 1/4 kontorist. Förutsättningen för projektets genomförande är att det löper under . Projektledarens grundutbildning bör vara agronomexamen med byggnadsteknisk inriktning, och forskningsassistenten bör vara en kvalificerad byggnadsingenjör. Vid beräkning av lönekostnaderna för /77 har man utgått års lönenivå och gjort en uppräkning . Följande tjänster ingår: Projektledare 1/1 -tid F14 (F14:16) forskningsassistent 1/1 -tid Fil (Fl 1:13), kontorist 1/4-tid T 1/F (Fl). Basresurser i form av kontorslokaler o. d. förutsätts att ställer till förfogande. Personalen bör vara stationerad vid lantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att till G3 : Fö/yaltningskostnader anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt förslagsanslag på , i enlighet med vad som anförts i motionen. Löner inkl. lkp och kallortstillägg (A) Resor och traktamenten Kontorsmateriel och telefon Försöksmateriel och förbrukningsartiklar () i Holmgården