mot · FZ021912 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1912 av fröken m. fl. om användningen av mark och bebyggelse i Gjorda utredningar visar att det torde finnas drygt 2 500 olagligt kontoriserade bostadslägenheter i , dvs. lägenheter avsedda och tidigare använda för bostadsändamål som utan medgivande utnyttjas för kontor. Dessutom tillkommer en fortgående laglig kontorisering beroende på att saknar lagliga möjligheter att vägra tillstånd. har snabbt förvandlats från att ha varit en levande stadskärna till att ha blivit en arbetsplats för hela tjänstemän och kontorsanställda. har också lokaler för industri i spekulationssyfte tagits i anspråk för kontor. För människorna som bor kvar i innerstaden och för som kommun är denna utveckling mycket olycklig. Den utglesning av befolkningsunderlaget som blivit följden gör det omöjligt att uppehålla god service med skolor, daghem etc. Det är alltså angeläget att de för bostäder avsedda områdena verkligen utnyttjas för detta ändamål. Den planlösa spridning av kontorslokalerna som sker genom smygkontoriseringen löser inte kontorsbehovet på ett acceptabelt sätt. Prisbildningen på fastighetsmarknaden påverkas, vilket försvårar den önskvärda saneringen och bostadsförnyelsen. Kontoriseringen medför också en stark ökad trafikbelastning i innerstaden. Kontorslokaler alsrar 3-4 gånger större trafik per m! våningsyta än bostäder. Genom att en stor andel av regionens kontorsarbetsplatser förläggs i ökar pendeltrafiken bostad-arbetsplats. Såväl för som för i sin helhet är det alltså angeläget att den pågående kontoriseringen av kan stoppas. Kontoriseringen av befintliga bostäder möjligheter att vägra byggnadslov för förändring av bostadslägenhet till kontor är beroende av om i den aktuella stadsplanen finns klart angett ändamålet med bebyggelsen. Detta anges också i alla moderna stadsplaner. 1 tidigare utarbetade stadsplaner saknas emellertid ofta dessa ändamålsbestämmelser, varför möjligheter att motverka en icke önskvärd kontorisering genom att vägra byggnadslov är begränsade. I har emellertid utarbetats och antagits en s. k. zonplan, dvs. en översiktsplan för kvartersmarkens huvudsakliga använd 1975/76: 1912 ning i innerstaden. I formellt avseende är zonplanen en antagen, ej fastställd, generalplan som saknar rättsverkan. Den kan alltså inte direkt påverka innehållet i eller giltigheten av fastställda stadsplaner. Den är närmast avsedd att vara ett styrinstrument för aktuell områdes- och detaljplanering. 1 pågår f. n. ett omfattande arbete för att till de gamla stadsplanerna i innerstaden överföra zonplanens ändamålsbestämmelser. Detta är emellertid ett tidskrävande arbete. Antalet kvarter i innerstaden är ca 1 200. pågår kontoriseringen genom att saknar formella möjligheter att vägra byggnadslov för ändrad användning. För att göra det möjligt för kommunen att styra utvecklingen av markoch bebyggelseanvändningen i innerstaden, i enlighet med de riktlinjer som antagits av kommunfullmäktige genom zonplanen, vill vi föreslå en tillläggsbestämmelse till 54 § byggnadsstadgan av sådan innebörd att medgivande skall inhämtas för all ändring av användning av mark eller bebyggelse och att byggnadsnämnd under åberopande av att övergripande riktlinjer för kvartersmarkens användning har antagits av kommunen skall ha rätt att vägra sådant användningslov. En sådan generellt verkande bestämmelse skulle också ge ökade möjligheter att beivra den olagliga kontoriseringen. Som nämndes inledningsvis har utarmningen av miljön för de boende i genom den pågående kontoriseringen starkt påverkats genom statens nyproduktion av kontorsbyggnader. Vi anser det t. ex. olyckligt att för bostadsändamål mycket attraktiv mark tagits i anspråk för det nya polishuset på . Det statliga mastodontbygget i kvarteret på har starkt ökat de olägenheter med kontoriseringen som berördes inledningsvis. a. har det medfört stor belastning på trafikapparaten. Det är angeläget att staten vid ev. kommande planering av utbyggnader tar hänsyn till de speciella problemen i och lokaliserar sig i andra delar av regionen eller landet. Det är också mycket angeläget att staten - i samband med den utflyttning av statliga verk som pågår - gör allt för att underlätta för kommunen att till bostäder återföra av staten tidigare kontoriserade lägenheter. Dessa frågor har närmare berörts i motionen 1975/76:1843 av fröken m. fl. (c). Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i 54 § byggnadsstadgan att medgivande skall inhämtas för all ändring av användning av mark eller bebyg 1975/76: 1912 geise och att byggnadsnämnd under åberopande av att övergripande riktlinjer för kvartersmarkens användning har antagits av kommunen skall ha rätt att vägra sådant användningslov. () ()