ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02804 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 804 om lättnader i gällande inskränkningar i rätten att erhålla körkort De bestämmelser som finns , angående körkortsinnehav och en eventuell indragning av körkort vid förseelse av skilda slag, är med hänsyn till trafiksäkerheten mycket stränga. De ungdomar som före uppnådd körkortsålder gör sig skyldiga till någon förseelse, ex. trimning av moped, framförande av motorfordon etc., bestraffas med väntetid, innan man kan räkna med att få lämplighetsintyg för körkort. Många ungdomar upplever denna straffpåföljd som klart orättvis, och stor risk föreligger att de gör sig skyldiga till samma förseelse - de vill inte vänta på körkort. Allt fler är beroende av detta i sin dagliga gärning och i sitt arbete. Med hänsyn till det anförda är det enligt min mening inte rimligt att de ungdomar, som i oförstånd före fyllda gör sig skyldiga till något brott och vid dessa tillfällenej förorsakar någon person-eller egendomsskada, skall behöva vänta för att erhålla sitt körkort. För att kunna uppnå önskad effekt av lagar och förordningar är det av stor vikt att all lagstiftning utformas så att den vinner förståelse och respekt. Detta är inte minst viktigt just i fråga om ungdomar och motorfordon. Med stöd av det anförda hemställes att hos regeringen begär utredning av frågan om lättnader i gällande inskränkningar i rätten att erhålla körkort på i motionen anförda grunder.
mot · FZ02806 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 806 om bibehållande av flygplats En viktig förutsättning för ett fungerande samhälle är goda kommunikationer. Inte minst för näringslivet och offentliga institutioner är det av yttersta vikt att snabba kommunikationsmöjligheter finnes att tillgå. Flygtransporter kommer här osökt in i bilden. har ett näringsliv som delvis är uppbyggt av stora enheter, , Billerud, Vänerskog, m. fl. vilka företag bedriver en verksamhet på en mängd orter inom länet. Till detta kommer en stor mängd andra företag av icke föraktlig storleksordning. Vidare får man ej glömma den stora offentliga administrationsapparat - bl. a. landsting, länsstyrelse etc. - som finns och som dessutom nu utökats med från till utflyttade verk. Samtliga enheter plus en stor mängd enskilda har kontakter med och de är mycket beroende av att via flyget kunna snabbt komma till och från Kungl. Nedläggningen av är därför ett direkt slag emot dem, som är beroende av snabbförbindelser. - världens avlägsnaste huvudstadsflygplats - blir visserligen ett alternativ, men ett betydligt sämre sådant. Visserligen kommer att fl finnas kvar - någonstans - men vad hjälper det när all flygtidsvinst spolieras genom sjumilatransporter med relativt långsamtgående transportmedel vid ankomsten till . F. n. är det sålunda ett för olika företag och institutioner i synnerligen angeläget intresse att tills vidare får användas som sker. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om att den reguljära trafiken på får fortgå tills en utredning tagit ställning till de nya situationer som uppstått genom teknikens utveckling på flygområdet. . NISSER (m)
mot · FZ02807 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76: 807 om minskning av anslagsramen för kapitalbudget I årets budgetproposition upptas liksom tidigare under kommunikationsdepatementets kapitalbudget utöver ett belopp om sammanlagt 1 ett marginaltillägg på . Denna anslagsreserv utgör för /och avses möjliggöra investeringar utöver anslagsramen om detta skulle anses påkallat av konjunkturmässiga eller andra skäl. Tyvärr finns det mycket som talar för en konjunkturnedgång, men detta hindrar inte att den tillämpade budgettekniken med marginaltillägg på ur principiella synpunkter måste anses som felaktig. Om konjunkturutvecklingen skulle bli sådan att särskilda anslag erfordras för att stimulera sysselsättningen, så bör regeringen i vanlig ordning begära anslag på tilläggsstat. Därigenom ges möjlighet att pröva anslagets storlek och även göra erforderliga avvägningar mot andra förslag till stimulansåtgärder. Åberopande vad här ovan anförts hemställer jag att beslutar att anslagsramen för kapitalbudget minskas med 181 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.
mot · FZ02809 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 809 av och om busshållplatser har en betydande del av det svenska järnvägsnätet lagts ner. I årets budgetproposition aviseras ytterligare nedläggningar. Motivet för nedläggningarna är försämrad resandefrekvens och dålig lönsamhet. Att resandet minskar kan ha flera orsaker. En är att den service SJ ger försämras och detta leder till att färre människor anlitar tåget. Ofta drar man in anhalter och stationer varigenom tåget stannar med längre mellanrum. För många blir det därigenom orimligt långt till en ort där det finns möjligheter att komma på eller av tåget. Turema blir kanske glesare och tiderna stämmer inte med skol- och arbetstider eller med anslutande förbindelser. Ofta sätts vidare bussar in medan järnvägen fortfarande trafikeras. När sedan nedläggningen av denna kommit till stånd måste givetvis ersättningstrafik med bussar ordnas. Men busstrafikservicen är inte heller alltid vad den borde vara. Det är långt mellan hållplatserna. Om det är så att dessa ligger på ett avstånd av flera kilometer från varandra kan man inte räkna med att resandefrekvensen blir vad den hade kunnat vara med tätare belägna hållplatser. Den som tvingas anlita bil för att komma till busshållplatsen torde inte sällan använda bilen ända till resans mål. Hållplatser och stationer måste ligga tätare om kollektivtrafiken skall bli attraktiv. Här bortses givetvis från express- och snälltåg samt snabbussar. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen kräver att SJ erinras om behovet av tätt liggande hållplatser vid busslinjerna. () ()
mot · FZ02810 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 810 av m. fl. om statsbidrag till lokal flygtrafikservice Fjällbefolkningen, som bor i väglöst land, samt samerna, har klart sämre trafikservice än övriga personer. har dock flygtrafikservice givits i flera glesbygdskommuner i inland. Behovet av denna typ av service behöver knappast påtalas. En stor grupp som använder sig av flygtrafiken är samerna. Dessa vistas ju i fjällen och har stort behov av att inom skälig tid komma till de områden där renarna betar. Vid tillsyn av renarna, kalvmärkning, resor till sameläger osv. är värdet av flygtrafiken mycket betydelsefull, både för person- och godsbefordran. 1 väglöst land bor fortfarande många bofasta personer. För dessa är en fungerande flygtrafik betydelsefull för post- och varudistributionen, sysselsättning, besök hos läkare, hemtransport av skolbarn - i princip alla områden där man kan utnyttja den lokala landsvägsbundna trafikapparaten. Särskilt , då isar och skare varken bär eller brister, uppstår problem. däremot har snöskoter kunnat användas. Fjällens betydelse som rekreationsområde är väsentlig såväl för kommunbor, turister som övriga besökare. Det är således ett nationellt intresse att göra fjällområdet lättillgängligt, men det viktiga är att samerna och den bofasta befolkningens behov tillgodoses. Den bedrivna fjällflygverksamheten finansierades 1970-1973 helt eller delvis via extra skatteutjämningsbidrag och har setts som lokal kollektivtrafikservice. I samband med att det nya bussbidragssystemet med statsbidrag till olönsam lokal busslinjetrafik på landsbygden infördes , upphörde statsbidraget via extra skatteutjämningsbidraget till kommunerna för den lokala flygservicen. Kommunerna har dock erhållit mindre statsbidrag ur anslaget för försöksverksamhet i glesbygd och då av sociala skäl för utvidgning av servicen under de s. k. förfallsperioderna. Enligt regeringens proposition 1975/76:88 föreslås att ett nytt stöd till kommuner införes till båttrafik i skärgården. Trafiken skall grundas på en genomtänkt planering och i princip följa de bestämmelser som gäller för den lokala landsbygdstrafiken. Även i proposition 1975/76:100, bilaga 8, föreslås ett sådant stöd. Det kommunala lokala flyget för fjällbefolkningen, som kan jämföras med båttrafiken i skärgården, har pågått så att erfarenheter av verksamheten finns i kommunerna. Indragning av statsbidraget till flygverk samheten gör att kommunerna, som är mycket ytstora, inte har ekonomisk möjlighet att utveckla fjällflyget. Det motsägelsefulla råder nu att de personer som bor i fjällområdet eller av olika skäl vistas där med stort behov av samhälleliga insatser på transportområdet riskerar att hamna utanför den kollektiva trafikapparaten till följd av uteblivet statsbidrag till kommunerna. Med stöd av ovanstående hemställes att vid sin behandling av propositionen 1975/76:100, bilaga 8, hemställer att regeringen medger att statsbidrag till lokal flygtrafikservice utgår till kommuner i fjällområdet efter i princip samma grunder som gäller för statsbidrag till olönsam lokal busslinjetrafik på landsbygden. () i Agnäs
mot · FZ02811 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76 811-819 Motion 1975/76: 811 av herrar och i Agnäs om flygplatsfrågan i biföll den till trafikutskottets betänkande 1975:4 fogade reservationen, innebärande avslag på motioner med yrkande om utredning av flygplatsfrågan i innan beslut om nedläggning av fattades. beslut innebar alltså att skall läggas ned utan att någon förutsättningslös utredning beträffande flygplatsfrågan i företagits. Beslutet är olyckligt. Det har framför allt grundats på buller- och miljöskäl för befolkningen i området. Mot detta har anförts att bullerproblemet är temporärt och torde kunna vara eliminerat inom en icke alltför avlägsen framtid samt att en betydande reduktion av bullret kan åstadkommas . Nackdelarna vid en nedläggning är många: kapitalförstöring genom raserande av en av de i jämförelse med världens övriga huvudstäder" mest centralt belägna flygplatserna, sannolik nedläggning av vissa inrikeslinjer, konsekvenser från sysselsättningssynpunkt m. m. Beslutet om nedläggning av kommer att medföra försämrade kommunikationsmöjligheter för stora delar av landet, framför allt för Norrlandslänen, delar av sydöstra , delar av och . Beslutet om nedläggning måste anses strida helt mot de av tidigare antagna regionalpolitiska intentionerna. Inte minst i Norrlandslänen har det reguljära inrikesflyget haft en mycket positiv utveckling bl. a. med ianspråktagande av nya flygfält och utökade flygförbindelser till mellersta och till och via . Inrikesflygets utveckling betyder mycket för att skapa regional balans mellan Norrlandslänen och övriga . Denna utveckling förhindras genom nedläggningen av . Vi är medvetna om att de flygföretag som trafikerar - i första hand Linjeflyg - för sin planering behöver klara besked om de kan räkna med flygplatsen eller inte. Ändringar i nedläggningsbeslutet synes därför olämpliga. Emellertid anser vi att nedläggningsbeslutet än så länge kan rivas upp, utan att detta får negativa konsekvenser av större art för planeringen av det reguljära inrikesflyget. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening uttalar 1. att en förutsättningslös utredning beträffande flygplatsfrågan i bör göras, 1 1975/76. 2. att bör bibehållas och få användas av det reguljära inrikesflyget i avbidan på resultatet av denna utredning. () ()
mot · FZ02812 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 812 av m. fl. om höjt anslag till SJ:s rullande materiel uppgifter och betydelse i transportarbetet spelar ofta en central roll i den svenska trafikpolitiska debatten. I direktiven trafikpolitiska utredning framhålls också att det inom ramen för det trafikpolitiska utvecklingsarbetet finns anledning att ägna särskild uppmärksamhet åt järnvägstrafiken och dess möjligheter att utvecklas i marknads- och servicehänseende. Utredningens överväganden skall också omfatta möjligheterna att anpassa SJ:s taxor på längre avstånd så att de dels i större utsträckning kommer att ligga i linje med samhällets allmänna regional- och näringspolitiska mål, dels förbättrar SJ:s möjligheter att hävda sig i fråga om persontrafik, godsslag och sändningsstorlekar, vilka SJ har naturliga förutsättningar att handha. Trafikutvecklingen vid SJ har visat en positiv trend . Det gäller såväl persontransporter som godstransporter. Det innebär en förstärkning av kravet på en tillfredsställande investering för att förnya den rullande materielen. Alldeles oavsett vilka förslag den trafikpolitiska utredningen kommer att framlägga och konsekvenserna därav för SJ, kommer givetvis SJ att också ha betydelsefulla funktioner för transportverksamheten i landet. Nödvändiga investeringar får därför inte eftersättas. Det gäller både fasta anläggningar och rullande materiel. SJ har i investeringsanslag /77 beträffande rullande materiel begärt 430,6 milj. kr. Härav avser 7,7 milj. kr. personvagnar och 193,0 milj. kr. Departementschefen har dock i budgetpropositionen satt ned kravet i vad avser rullande materiel till 240,0 milj. kr. Klart är att denna nedskärning i väsentlig del kommer att minska möjligheterna att rusta upp såväl godsvagns- som personvagnsbeståndet. Enligt vår mening är tillgången till en hög transportkapacitet utomordentligt viktig för näringslivet. Behovet kan sägas vara särskilt markerat för den företagsamhet som bedrivs i landets norra delar, eftersom den ju i regel på grund av längre avstånd är speciellt beroende av en god transportservice. Det finns också all anledning att beakta vad SJ anfört om behovet av nybeställning av personvagnar. Den av departementschefen företagna nedskärningen av det äskade anslaget för rullande materiel är alltför kraftig. Med hänsyn till vad vi ovan anfört bör ytterligare medel ställas till förfogande, som möjliggör nybeställning av gods- och personvagnar i större utsträckning än vad som skulle bli fallet om departementschefens förslag följdes. Vi beräknar att ett belopp om ytterligare 25 milj. kr. är ett minimum härvidlag. 1* 1975/76. Åberopande det anförda hemställs att till Järnvägar m. m. för /77 anvisas ett i förhållande till budgetpropositionen med . förhöjt investeringsanslag av . HANS () BO () () PER () i Agnäs i Gäddvik
mot · FZ02813 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 813 av m. fl. om översyn av transportstödet Det regionalpolitiska transportstödet, som har till uppgift att minska kostnaderna för näringslivets transporter till och från det s. k. stödområdet, fyller en väsentlig uppgift i arbetet att nå regional balans mellan landets olika delar. Betydelsen har ökat genom de förbättringar som successivt fattat beslut om, bl. a. efter motioner från moderata samlingspartiet. Emellertid finns på flera områden fortfarande beaktansvärda krav på ändringar i förutsättningarna för att transportstödet skall utgå. Stödet gäller alltjämt endast transporter som sker på lastbil i yrkesmässig trafik. Något bärande skäl varför inte stöd också skall utgå när transporten sker på vederbörande företags egna fordon (s. k. firmabilar) anser vi inte ha förebragts. Vi anser därför att stöd även bör kunna utgå vid sådana transporter. Förutsättning för stöd är vidare att frakten uppgår till och att transportsträckan är . Även om dessa båda gränser innebär att stöd nu kan utgå i ökad omfattning mot vad som ursprungligen gällde, hävdar vi att en ytterligare utvidgning på dessa områden, när det gäller möjligheterna att erhålla transportstöd, är motiverad. Vi föreslår därför att transportstöd bör kunna utgå med en rabattsats av där transportsträckan överstiger men icke samt att fraktsändningar med en vikt över taxerad vikt bör vara stödberättigade. Transportstödet är begränsat till marktransporter. Det innebär givetvis en konkurrenssnedvridning, t. ex. i förhållande till sådana transporter som sker till sjöss. Det har rimligen inte varit någon avsikt vid stödets införande att åstadkomma sådana effekter. Stödet är till för att sänka fraktkostnaderna i vissa delar av landet som har särskilt höga sådana, inte att prioritera vissa transportsätt. Enligt vår uppfattning är därför tiden nu mogen att låta stödet även omfatta frakter med fartyg. Med åberopande av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att transportstöd bör kunna utgå även vid landsvägstransporter som sker med s. k. firmabilar, 2. att transportstöd bör kunna utgå med en rabattsats av där transportsträckan överstiger men inte , 1975/76: 813 3. att fraktsändningar med en vikt över taxerad vikt bör vara stödberättigade, 4. att transportstödet även bör omfatta frakter som sker med fartyg () PER () i Agnäs i Gäddvik
mot · FZ02814 · 1976-01-23 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av fasta postanstalter har uttalat sig för att regionalpolitiken skall vidareutvecklas. Behovet av olika insatser, inte minst i områden av landsbygds- och/eller glesbygdskaraktär, har omvittnats vid många tillfällen. a. framhållit att olika former av service i glesbygder är erforderliga och att denna bör utformas så att den innebär en rejäl garanti för att orter i glesbygder kommer att fortleva. Den offentliga - liksom den enskilda - servicen på orter som ligger i avfolkningsbygder är utomordentligt viktig för möjligheten att ytterligare förhindra avfolkning. Utan sådan service är det ovisst om dessa orter kan överleva, eftersom de då knappast kan utgöra någon lockelse för företagsamhet och bosättning. a. ovannämnda uttalande har sålunda statsmakterna visat sin vilja att med konkreta insatser möjliggöra för mindre tätorter på landsbygden att vara attraktiva bosättningsorter för människorna. Detta har stor betydelse inte minst för många mindre orter i Norrlandslänen. Det är dock viktigt att inte statliga organ genom andra motverkande åtgärder försvårar dessa orters möjligheter att fortleva. Exempel på sådana åtgärder har dess värre inte saknats. Indragning av järnvägs- och bussförbindelser samt nedläggning av järnvägsstationer och postanstalter är exempel av detta slag. En fast postanstalt utgör i många fall en förutsättning för att en i en mindre tätort etablerad företagsamhet skall kunna fungera tillfredsställande och också vidareutvecklas. Den fasta postanstaltens ersättande med lantbrevbärarlinje utgör stundom ett steg bland flera för försämringen av servicen i en mindre tätort. Även om lantbrevbärarsystemet i många fall fungerar utmärkt och ofta utgör en god serviceinrättning för dem som är bosatta i glesbygder, kan den inte alltid medföra samma service på alla mindre tätorter som en fast postanstalt. Den mindre företagsamheten på dessa orter har ofta behov av en fast postinrättning. Orterna har behov av företagsamheten. Kan företagen inte få tillfredsställande service, är det risk att de måste etablera sig på annat håll. Ytterligare avfolkning blir då ett faktum. Ett exempel på en sådan aktuell situation utgör tätorten i västra delen av . Här har poststyrelsen beslutat om postanstaltens ersättande med lantbrevbärarsystem. Det har medfört avsevärd oro från befolkning och företag för ortens möjligheter att utvecklas . Liknande fall torde kunna uppletas från andra delar av Norrlandslänen. Det ger anledning till frågan om postverkets regler för bevarande av fasta 1975/76: 814 postanstalter är de rätta. En översyn av detta synes från regionalpolitisk synpunkt vara önskvärt. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att en översyn bör komma till stånd beträffande postverkets regler när det gäller behållande av fasta post () i Agnäs PER () i Gäddvik
mot · FZ02815 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 815 om höjt anslag till Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling I samband med miljövårdskongressen i påpekades binas oumbärlighet när det gällde pollinering av för människan och djurriket livsviktig växtlighet. har dessutom i vissa slags industriområden blivit känsliga indikatorer för det giftstoff som faller ned från rökgaserna från smältverk m. m., vilket bevisades i . 1 300 bisamhällen dog inom 30 kilometers radie från en fabrik på grund av akut arsenikförgiftning. Undersökningen visade att både bin, blommor och honung förgiftades av det nedfallande giftstoffet. Om inte bina slagit larm, skulle troligen både organismer och människor fått liknande förgiftningssymtom. Försök pågår där man samlat in pollen från bisamhällen i ett högindustrialiserat område och funnit föroreningar identiska med dem man fått vid direkta undersökningar av luften i trakten. I har en undersökningsserie inletts om bin som ekologiska vägvisare. Avsikten är att kontrollera eventuellt förekommande radioaktiv förorening av luften kring ett kärnkraftverk. utnyttjas alltså mer och mer som provtagare i luftvårdens tjänst och kommer därigenom att få en ännu större betydelse än . Biodlarna kan däremot inte ta ut så mycket högre priser på honungen, eftersom konkurrensen från importerad honung slår hårt. En viktig fråga inom binäringen är att kunna hålla de ursprungliga raserna rena i deras naturliga utbredningsområden. Ett stort steg i svensk biodlings utveckling är därför startandet av en avelsstation i biodlares riksförbunds regi. Från SBR:s sida har man räknat med att en fackman på avelsfrågor från skulle ingå i den nya avelskommittén. En koppling mellan vetenskapsmän och praktiska biodlare torde ge de bästa praktiska resultaten. Tyvärr har denna av styrelsen för jordbrukets högskolor begärda tjänsten inte kunnat tillstyrkas i årets budget. Eftersom det f. n. är brist på egen avel av raser och stammar anpassade för vårt land, förekommer en ohämmad import av mer eller mindre lämpliga bidrottningar. behöver därför en uppskrivning av sitt anslag med . för att ha möjlighet att starta projektet med avelsstation för bin. Det dröjer ju , innan det eventuellt kan vara självförsörjande. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att till Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling (bil. 11, B 12) för /77 anvisar ett i förhållande till re 1975/76: 815 geringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . . () () i
mot · FZ02816 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76: 816 av i Orebro m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:88 om åtgärder inom skärgårdsområdena I propositionen 1975/76:88 föreslås vissa åtgärder inom landets skärgårdsområden, bl. a. särskilt finansieringsstöd i form av statliga lånegarantier till skärgårdsföretag, regionalpolitisk! stöd m. m. De föreslagna åtgärderna är väl motiverade. Emellertid har valet av administrativt organ blivit mindre lyckat. Enligt förslaget bör stödet till skärgårdsföretag administreras av lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. I ärenden som avser investering i annan näring än jordbruk, skogsbruk, trädgårdsodling och fiske bör emellertid samråd ske med resp. företagarförening. Med tanke på att merparten av stödberättigade projekt kommer att gälla hantverk, industri och service och till en mindre del jordbruk och fiske, vore det rimligare att administrationen i första hand åvilade länens företagarföreningar i stället för lantbruksnämnderna. Hantverks- och industriföretagen har sedan gammalt kontakter med företagarföreningarna i alla ärenden som rör statligt kreditstöd, företagsservice etc. Företagarföreningarna har lång erfarenhet av företagsekonomiska utredningar, bl. a. i samband med lån ur statens hantverks- och industrilånefond, och statliga industrilånegarantier, vilka senare beslutas av statens industriverk och tecknas av företagarföreningarna. I stödområdena anlitas företagarföreningarna oftast som utredningsorgan angående regionalpolitisk! stöd och är alltid remissinstans i sådana ärenden. 1 stället för den föreslagna ordningen anser vi att handläggningen bör åvila företagarföreningarna men att i ärenden som avser investering i jordbruk, skogsbruk, trädgårdsodling och fiske samråd skall ske med respektive lantbruksnämnd. I ärenden där beslut av myndighet erfordras kan dessa fattas av . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att statligt stöd enligt propositionen 1975/76:88 skall administreras av länens företagarföreningar. . () i . () HANS ()