ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021762 · 1976-01-27 00:00:00 — , som ägs av staten och bankerna, har utsatts för stark kritik i massmeida och av olika remissinstanser, bl. intressespel i kulisserna har ofta påtalats. har krävt att körkorten måste bli bättre, utan att något synligt resultat kunnat märkas. Styrelsen för har agerat på ett nära nog reaktionärt sätt och därmed hindrat en snabb svensk anpassning till internationell standard för identitetskort, anpassade till datatekniken. antog det internationella förslaget till ett identitetskort i samma storlek som kreditkorten. utsände en pressrelease, som gav en falsk bild av det internationella standardiseringsläget, och vilseledde därmed den svenska opinionen, vilket föranledde en reprimand från . Dylika metoder från måste fås att upphöra. Bank-och polisinflytandet i måste brytas. Jag kontakter med företaget, bankföreningen och posten samt med chefer inom affärsbankerna stött på en mycket prestigeladdad atmosfär, där alla framhärdar för att fullfölja sin intresselinje, även om de därigenom skadar vår land och dess industri. bör därför reorganiseras och få en ny och kunnig ledning samt en styrelse, sammansatt av bl. a. parlamentariker och representanter för LO, TCO och folkrörelserna, för att säkra medbestämmanderätten i dess vidaste bemärkelse i detta företag, som är så viktigt från integritetssynpunkt. Ägostrukturen bör även ses över för att ge en bredare förankring av företaget. bör även tillföras ny teknik, anpassad till den datatekniska utvecklingen i världen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hemställer hos regeringen 1. att reorganiseras och ställs under en styrelse, sammansatt av bl. a. parlamentariker, under medverkan av LO, TCO och folkrörelserna, 2. att får en förändrad ägarstruktur, 3. att tillförs ny teknik för att komma i kapp utvecklingen.
mot · FZ021769 · 1976-01-27 00:00:00 — om lagstadgat inflytande för löntagarna och samhället vid företagsöverlåtelser kommer att under innevarande fatta beslut om en genomgripande förändring av arbetsrätten. Den föreslagna lagstiftningen innebär att arbetstagarna får möjligheter till ett långtgående medbestämmande över arbetsvillkoren i vidaste mening. Den föreslagna lagstiftningen är till sin natur rent arbetsrättslig. Den tar sikte på framför allt de centrala reglerna om förhållandet mellan arbetsmarknadens parter. För att ge arbetstagarna reella möjligheter att påverka sin egen situation är det emellertid inte tillräckligt att enbart reformera den arbetsrättsliga lagstiftningen. Annan lagstiftning, t. ex. den associationsrättsliga, måste även reformeras för att ge de anställda ett ökat medbestämmande. En fråga som alltmer uppmärksammats är att arbetstagarna saknar inflytande vid försäljning eller fusion av det företag där de arbetar. Flera uppmärksammade företagsöverlåtelser av ingripande betydelse för de anställda har sålunda förekommit. Dessa överlåtelser har skett på olika sätt: sammangående med annat företag, överlåtelse av en del av aktiekapitalet eller . Gemensamt för dessa överlåtelser har som regel varit avsaknaden av ens det samråd före beslut som föreskrivs i företagsnämndsavtalet. Detta visar att man från företagens sida anser att man utan risk för påföljd inte bara kan bortse från avtalens anda utan även nonchalera existerande avtalsbestämmelser. En företagen större varuhusfusion är det senaste exempelet härpå. I vissa fall, t. ex. vid överlåtelse delvis eller helt av aktiestocken, har erfarenheterna visat att företagsnämndsavtalet inte ger några garantier för att arbetstagarnas synpunkter inhämtas före försäljningen. För någon tid sedan överläts ett mindre dagstidningsimperium på så sätt att ägaren genom överlåtelse av sina aktier gick förbi den existerande ordningen för information och samråd mellan arbetsgivaren och de fackliga organisationerna. På grund av utvecklingen när det gäller överlåtelser och fusioner av företag är det nödvändigt att en lagstiftning som garanterar de anställdas inflytande tillskapas. Förändringar i ägarförhållandena i ett företag har stor betydelse även för andra intressenter än kapitalägare och anställda. Detta kan särskilt sägas vara fallet vid överlåtelse av dagstidningsföretag. En överlåtelse eller fusion kan få verkningar som inte bara har samband med sysselsättningen utan även från samhällets synpunkt kan vara angelägen att motverka. För att förstärka löntagarnas och samhällets ställning vid överlåtelse av eller samgående mellan företag bör därför en permanent lagstiftning som tillgodoser dessa syften tillskapas. Med åberopande av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om en lagstiftning som ger löntagarna och samhället inflytande vid fusion och överlåtelse av företag.
mot · FZ02177 · 1976-01-12 00:00:00 — av m. fl. om erkännande av regering av portugisisk ockupation var över. Det angolesiska folkets frigörelse har betydelse för alla progressiva människor i hela världen. Men frigörelsen från portugisiskt förtryck har inte inneburit att folk fått koncentrera sina krafter på att bygga upp och utveckla sitt lands resurser. USA-imperialismen har tillsammans med och invaderat och försöker nu med hjälp av två angolesiska terrororganisationer, FNLA och UNITA, lägga beslag på rika naturfyndigheter och på nytt förslava folk. Den rörelse som har ett brett folkligt stöd och som bildat - MPLA - fortsätter kampen för att slå vakt om det angolesiska folkets uppnådda självständighet. Kampen förs nu mot mäktiga imperialistiska intressen. Den har vid olika tillfällen uttalat sitt stöd för nationell befrielse för folken i södra . Det är naturligtvis viktigt att MPLA fått ekonomiskt bistånd från , ett bistånd som visserligen varit relativt blygsamt. Stöd för nationell befrielse handlar emellertid inte enbart om vissa penningbidrag. Ett moraliskt och politiskt stöd för , än en gång, hårt drabbade befolkning skulle ett svenskt erkännande av utgöra. Det skulle vara en synnerligen betydelsefull solidaritetshandling som också har stöd bland en majoritet av svenska folket. 36 länder har erkänt . Därmed har de erkänt MPLA som enda lagliga representant för det angolesiska folket. Företrädare för den har sagt att utgången av kampen i kommer att direkt påverka utsikterna att uppnå självständighet och majoritetsstyre i , och . Slutsatsen av detta konstaterande kan bara vara den att den ger sitt fulla politiska stöd till genom ett erkännande . 1975/76: 177 Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om upprät tande av diplomatiska förbindelser med golas regering. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) JORN (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ021776 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1776-1784 av m. fl om exportstödet till viss glasindustri Genom beslut av förlängdes de exportfrämjande stödåtgärderna för den glasindustrin med t. o. m. /78. I regeringens budgetproposition 1975/76:100, Bilaga 15, har för /77 föreslagits att det exportfrämjande stödprogrammet för glasindustrin skall omfatta dels ett statligt stöd med , dels statliga exportlånegarantier med en oförändrad garantiram av 4 milj. kr. 1 propositionen har vidare föreslagits att statens industriverk, som haft att handlägga andra branschfrämjande åtgärder såsom omställningsstöd och strukturgarantier, i fortsättningen skall ges ett programansvar även för exportåtgärderna. Avsikten härmed anges vara att åstadkomma en ökad samordning mellan å ena sidan de särskilda stödåtgärder som industriverket handlägger och å andra sidan de exportstimulansåtgärder som administreras av exportråd. Det är i denna nya situation angeläget att också tillämpningsbestämmelserna för de olika stödformera blir samordnade och bättre anpassade till den struktur som branschen fått. De omställningsbidrag och de strukturgarantier som industriverket handlägger kan utnyttjas för åtgärder av såväl individuell som kollektiv karaktär. Samma flexibilitet gäller dock ej för exportstödet, där den restriktiva utformningen av bestämmelserna ej möjliggör för enskilt företag att på samma sätt erhålla ett individuellt utformat exportstöd. När programansvaret för samtliga stödåtgärder nu föreslås bli samordnade hos industriverket är det än mer angeläget än förut, om insatta åtgärder skall bli fullt effektiva, att tillämpningsbestämmelserna blir flexibla men också likformiga för samtliga stödformer, oavsett arten av dessa. framförda synpunkter om mer flexibla tillämpningsbestämmelser har i olika sammanhang understötts av både kommerskollegium, industriverket samt . Behovet av denna flexibilitet är sålunda väl dokumenterat. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begära» tillämpningsbestämmelserna rörande exportfrämjande åtgärder för den manuellt arbetande 1 1975/76. glasindustrin utformas så, att jämväl individuellt stöd kan utgå till företagen i branschen. () ()
mot · FZ021777 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och i om medinflytande för arrendatorer av kyrklig jord Efter den omorganisation som genomfördes i vad gäller förvaltning av kyrkans jordbruksmark har vissa beslutsfunktioner överflyttats från pastorat till stiftsnämnder. Vidare har genom bifall till propositionen 1975/76:37 beslutat att den kyrkliga jorden skall företrädas av stiftsnämnden vid behandling i arrendenämnd eller domstol av frågor om vilka villkor för jordbruksarrende som skall gälla för sådan kyrklig jord. Demokratisering och medinflytande genomförs på alla områden i samhället. Det torde därför vara ett rimligt krav att de ecklesiastika arrendatorerna beredes representation i stiftsnämnderna vid handläggning av ärenden som rör arrendatorernas intresseområde. Ofta är det frågor av vital ekonomisk betydelse för arrendatorerna som avgöres utan att de får tillfälle att framföra sina synpunkter, t. ex. i fråga om investeringar. Förhållandet är likartat när det gäller domänverket. handlägger alla frågor om verkets jordbruksarrenden, föreslår arrendeavgifter och övriga villkor, utan att överlägga med arrendatorerna. Det framstår även här som rimligt och skäligt att arrendatorerna ges möjlighet till medinflytande. Detta kan lämpligen ske genom en bestämmelse om samrådsförfarande före nyttjanderättssektionens behandling av frågor om jordbruksarrende. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar uttala att arrendatorerna bör ges medinflytande vid behandlingen av frågor som berör deras intresseområde i stiftsnämnder och i domänverkets nyttjanderättssektion, i enlighet med vad som anförs i motionen. 1* 1975/76.
mot · FZ021778 · 1976-01-27 00:00:00 — av i och i om försäljningen av pyrotekniska varor Många människor, särskilt barn och ungdom, skadas av pyrotekniska artiklar. I samband med exempelvis påsk- och nyårshelgerna, då raketer, smällare och liknande pyrotekniska artiklar är särskilt populära, sker ofta svåra olyckor där människor lemlästas, mister synen eller på andra sätt får skador som ger men för livet. Då verksamheten främst koncentreras till nyårshelgen medför detta en onödig extra belastning på sjukvården. Förutom denna typ av skador, som är en direkt följd av handhavande av pyrotekniska artiklar, uppstår också indirekta, negativa effekter. Det intensiva smällande som är vanligt i samband med vissa är mycket irriterande för den som kanske dagar och nätter i sträck tvingas åhöra det. För sjuka och gamla människor kan smällandet vara särskilt påfrestande. I vissa fall förekommer också direkt skadegörelse genom att smällare placeras i brevlådor, kastas mot människor och djur m. m. Enligt nuvarande lagstiftning får pyrotekniska varor endast säljas till den som uppnått en viss ålder. Dessutom finns regler om att polistillstånd krävs för att få inhandla större kvantiteter sådana varor. För anordnande av fyrverkeri krävs polisens tillstånd. Som fyrverkeri räknas dock bara större "festfyrverkerier. Om privatpersoner avfyrar raketer eller placerar smällare på sin tomt, balkong eller annorstädes anses detta inte vara fyrverkeri av den art som kräver polistillstånd. De skadeverkningar och den irritation som uppkommer på grund av dagens okontrollerade användande av pyrotekniska artiklar av typ fyrverkeripjäser och smällare är så allvarliga att det är befogat att starkt begränsa deras förekomst. I det framlagda betänkandet Pyrotekniska varor, risker och regler konstateras att betydande olägenheter orsakas av vissa typer av pyrotekniska pjäser. Efter de olika studier som utredningen utfört och på grundval av fakta som har kommit fram genom undersökningarna föreslår utredningen en särskild lag om pyrotekniska varor. Pyrotekniska varor skulle endast få inhandlas av den som fyllt . De skärpningar som utredningen föreslagit är enligt vår mening inte tillräckliga för att undanröja de olägenheter som förekommer. Åldersgränser är alltid svåra att kontrollera vid försäljning av varorna. Vidare kan ålderslagenligt inköpta pjäser sedan överlämnas eller vara åtkomliga och brukas av ungdomar i lägre åldrar. Den bästa lösningen av problemet är att följa det danska exemplet med förbud mot försäljning av t. ex. raketer och smällare till privatpersoner. Enligt vårt mening bör försäljning av pyrotekniska artiklar få ske endast till den som av polismyndighet beviljas tillstånd till anordnande av fyrverkeri. Begreppet fyrverkeri skall då tolkas på samma sätt som , vilket kommer att innebära att privat skjutande och smällande inte skall få förekomma. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att vidta sådan lagändring att försäljning av pyrotekniska varor av typ raketer och smällare endast får ske till den som kan uppvisa polismyndighets tillstånd till anordnande av fyrverkeri.
mot · FZ02178 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76:178 av m. fl. om avbrytande av projekteringen av militärt övningsfält på Den senaste tidens heta debatt om var på krigsmakten skall få anlägga ett nytt övningsfält för stridsvagnar har i huvudsak pendlat mellan två alternativa platser - Homa och Martille. Den avgörande frågan är dock huruvida det är nödvändigt och från samhällelig synpunkt önskvärt med en utökning av de militära engagemangen på ön. Enligt vår bestämda mening är det bäst om planerna på ett nytt övningsfält helt avskrivs. Det kan inte vara vettigt att ödelägga bördig jordbruksoch skogsmark bara för att tillfredsställa de militära önskemålen. Detta skulle medföra - oavsett vilket område man väljer-att en viss del av befolkningen måste flytta från sina hem och upphöra med sin nuvarande sysselsättning inom jord- och skogsbruket. Många människor skulle ställas utan arbete. Med tanke på att arbetssituationen på redan nu är ytterst ansträngd skulle dessa, som kan komma att drabbas av arbetslöshet, få synnerligen svårt att erhålla andra arbeteh. Omskolning, beredskapsarbeten eller förtidspensionering är de troligaste alternativen för dem. Den arbetsgrupp som studerat de olika alternativen har tydligen fastnat för att Homa är den lämpligaste platsen för det nya övningsfältet. Skulle detta realiseras, blir det nödvändigt att lägga om vägen mellan och , vilket medför stora nackdelar för befolkningen runt omkring samt extra kostnader för stat och kommun. Kostnaderna för denna planerade militära satsning är ännu inte kända. Men man får räkna med höga kostnader, om de markägare som drabbas skall hållas skadeslösa, vilket är en rimlig begäran. Dessutom drabbas en småstugeby. Den måste ge vika för stridsvagnarna. Från miljösynpunkt är det viktigt att påpeka den förstörelse som det militära arrangemanget för med sig. De nämnda områdena är vackra landskap, som stridsvagnarna på kommer att ödelägga. Det kan inte vara en vettig politik att för så onyttiga ändamål kasta bort , som skulle kunna användas bra mycket bättre för nyttigare ändamål. Det måste vara en bättre politik att avstå från utökning av militära anläggningar som i det aktuella fallet skulle förvandla en vacker bygd till rena månlandskapet. Det bästa alternativet både för samhället och för befolkningen på är att projektet helt avskrivs, så att de som har sitt uppehälle genom jordbruksarbete o. d. får fortsätta med detta och de som är bosatta där får bo kvar. kommunisterna är över huvud taget motståndare till den nuvarande militärpolitiken och har under många riksdagar krävt en kraftig nedskärning av anslagen till krigsmakten. Vår bestämda mening är att militären inte skall få ytterligare anslag för ett nytt övningsfält på . Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att projekteringen av ett nytt militärt öv ningsfält på helt bör avskrivas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ021780 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i Skärstad och Raneskog om åtgärder för ökad användning av skogsavfallsprodukter m. m. Den energikris som inte bara berört och kommer att beröra vårt land utan även stora delar av vår väld är ett stort Ikäl till att vi tillvaratar all den energi som kan utvinnas av olika inhemska produkter. Dessa kan användas för uppvärmning av bostäder och även en del industrier. Därför bör staten på olika sätt främja att sådan energi tillvaratas. I vårt land finns betydande mängder skogsprodukter, vilka ruttnar i markerna och även i en del fall sprider insektsangrepp på den växande och värdefulla skogen, vars överskott skall ge vårt land intäkter i samband med att trävaror exporteras. Den sekunda skogen, som kan användas för uppvärmning av bostäder m. m., skulle även ge oss betydande mängder varmvatten att användas i hushållen. Från nationalekonomisk synpunkt är det i hög grad positivt att tillvarata den energi, som finns i sågspån, bark, stubbar, torv och annat avfall, som kan finnas inom landet. Att använda här uppräknade produkter är från miljösynpunkt positivt, då rökutsläppen vid förbränning av dessa inte försurar naturen eller sjöarna eller vattendragen, något som däremot sker i form av betydande mängder svavelutsläpp, när den importerade oljan förbränns. Att spara på den globala energitil Igången är i det långa perspektivet av värde för jordens befolkning. För att främja användningen av de produkter vi här har berört bör särskilda stimulansåtgärder övervägas. Det kan ske i form av skattebefrielse eller någon typ av avdragsmöjlighet på skatt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till särskilda stimulansåtgärder för användningen av sågspån, bark, stubbar m. fl. avfallsprodukter samt torv. () ()
mot · FZ021781 · 1976-01-16 00:00:00 — av i Skärstad m. fl. om inrättande av ett näringslivets branschråd Många svenska industriföretag har att kämpa mot en mycket hård utländsk konkurrens, vilket gör att de ofta tvingas till inskränkt drift. De för över huvud taget en tynande tillvaro och har inget utrymme för investeringar, vidareutveckling eller industriella innovationer. En stor del av de företag som lyckats överleva är fallfärdiga och står inför katastrof. Först i det läget finnér kanske statsmakterna, att vi av beredskapsskäl måste sätta stopp för importen av vissa varor, t. ex. skor och tekoprodukter, därför att vi i avspärrningstider bör vara självförsörjande i största möjliga utsträckning. Men då kan det vara . I en sådan situation skapar ett importstopp stora svårigheter och ger upphov till missförstånd hos och motåtgärder från våra handelspartner utomlands. Detta har vi sett exempel på. Huvudfrågan är givetvis hur långt vi skall gå, när det gäller sådan import som är något billigare än inom landet tillverkade produkter. Hur skall avvägningen göras för att vi skall undvika katastroflägen här hemma, vilka kan bli ytterst kostsamma att avhjälpa, när industrierna av beredskapsskäl måste byggas upp igen? Vad som här anförts gäller i hög grad verkstadsindustrin, där det brustit i avvägningen. Tillverkningen av datoranläggningen till jaktversionen av flygplanet gick sålunda efter separat upphandlingsförfarande till ett företag i , trots att man på redan var i gång med produktionen av datorutrustningen till samma flygplans attackversion. Därigenom gick det svenska företaget miste om ett omfattande utvecklingsarbete - även om det inte rörde sig om någon stor mängd arbetstillfällen, eftersom avtal sedermera har slutits med det amerikanska företaget om licenstillverkning inom . Förfarandet ledde också till att det svenska företagets möjligheter att sysselsätta kvalificerat folk för utvecklingsarbete reducerades. De frågor som här aktualiserats bör enligt vår mening granskas av en utredning med representanter även för anställda och företagare i berörda branscher. Det är nämligen till slut skattebetalarnas pengar det handlar om. Detta är en aspekt som bör vägas in och tillmätas stor betydelse, när valet står mellan att antingen stödja företagsamheten inom landet och slå vakt om den fulla sysselsättningen eller göra någon mindre besparing genom att importera t. ex. vissa verkstadsprodukter eller skjortor och skodon åt militären och därigenom åsamka den inhemska företagsamheten skador. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att det efter företagen utredning inrättas ett näringslivets branschråd, där representanter för berörda industriers företagare och anställda skall ingå, 2. att uttalar att alla frågor rörande import av sådana varor som kan tillverkas inom landet å ena sidan och företagsstöd till den inhemska produktionen i samma branscher å andra sidan skall avgöras först efter hörande av ett näringslivets branschråd. () i Skärstad () i Heden
mot · FZ021782 · 1976-01-27 00:00:00 — om insyn i de statliga företagens verksamhet Trots uppenbara svårigheter av praktisk natur, bl. a. som en följd av den statliga företagssektorns snabba framväxt, har de tillgängliga informationskanalerna mellan och fungerat relativt väl. Statsföretags årsredovisning överlämnas till och blir föremål för utskottsbehandling. 18 av ledamöter har rätt att delta i och där ställa frågor. Viktigare än denna möjlighet till insyn och information är de mera informella informationsmöten som Statsföretags ledning inbjuder till. 1 samband med dessa ges ibland också möjlighet att träffa företagscheferna inom koncernen. Till detta kommer så möjligheter att få ta del av en omfattande skriftlig information från Statsföretag. Däremot är det utomordentligt svårt att få en total inblick i vilka företag staten egentligen äger, helt eller delvis, inom eller mestadels utom Statsföretag. På denna punkt bör den statliga informationen kunna avsevärt förbättras både i förhållande till och allmänheten. Särskilt svårt är det att få en löpande information från de företag där staten är delägare. 1 dessa fall är det nödvändigt med en avsevärt ökad öppenhet kombinerad med en redovisning från regeringen till angående företag, där staten ingår som delägare. Det gäller inte minst på det politiskt viktiga energiförsörjningsområdet. Det räcker inte att företags- eller aktieköp anmäls och att medel beviljas av . Även vid statligt delägarskap bör få en årlig redovisning av verksamheten i dessa företag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar hos regeringen begära en årlig redovisning av samtliga de företag, där staten har ägarintressen helt eller delvis, inom eller utom , samt av verksamheten i dessa företag och de eventuella avtal som reglerar samarbetet i delägda företag.