mot · FZ022169 · 1976-02-06 00:00:00 — 1975/76: 2169 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:99 om teckning av aktier i 1 propositionen 1975/76:99 föreslås att 1 500 milj. kr. anslås för teckning av aktier i . Därav föreslås hälften, 750 milj. kr., anvisad redan på tilläggsbudget II för innevarande budgetår och hälften /77. 1 propositionen lämnas vissa uppgifter om Statsföretagsgruppens ekonomiska utveckling. Därav framgår bl. a. att gruppens andel av industriinvesteringarna i landet i genomsnitt uppgick till , medan gruppens andel av den svenska industrins omsättning var 3 å 4 96. Anläggningsinvesteringarna uppgick till omkring 5 700 milj. kr., varav ca 1 500 milj. kr. Dessa stora investeringar har finansierats genom en mycket omfattande upplåning. Sålunda lånade Statsföretagsgruppen långfristigt drygt 3 300 milj. kr. Därtill kommer kortfristig upplåning för bl. a. en avsevärd lageruppbyggnad . Storleken på den kortfristiga upplåningen finns inte angiven i propositionen. Den omfattande upplåningen har medfört att Statsföretagsgruppens soliditet har nedgått kraftigt, från vid Statsföretags bildande till endast, högt räknat, 1975. Soliditeten har sjunkit snabbare inom än inom svensk industri i övrigt. För exempelvis de börsnoterade företagen sjönk soliditeten i genomsnitt från år . lönsamhet mätt på totalt arbetande kapital låg på i genomsnitt före skatt, vilket måste betecknas som mycket lågt. uppnåddes en klar vinstförbättring. Den beräknade vinsten uppgick då till 1 000 milj. kr., vilket motsvarar en lönsamhet om 12 96. 1 Statsföretags berättelse för påpekas emellertid att om man räknar bort inflationsbetingande värdestegringar på lager och gör inte bara planenliga utan även kalkylmässiga avskrivningar, dvs. gör avskrivningarna på återanskaffningsvärden, då sjunker vinsten till 490 milj. kr. Detta innebär att med mera rättvisande mått lönsamheten uppgick till även . I budgeten beräknades vinsten bli 1 000 milj. kr. I en delårsrapport angav Statsföretag att vinsten för beräknades bli ca 600 milj. kr. I en delårsrapport justerades den förväntade vinsten ned till endast 200-250 milj. kr. Mycket tyder nu på att bokslutet kommer att visa att den redovisade vinsten avsevärt understiger det belopp 1 1975/76. Korrigeras vinstberäkningarna med hänsyn till behovet av kalkylmässiga avskrivningar framstår under alla omständigheter årets resultat som en klar förlust. Kalkylmässiga avskrivningar överstiger hos Statsföretag de planenliga med minst 300 milj. kr. Räknar man dessutom bort inflationsbetingade värdestegringar på lager, blir den verkliga förlusten än större. Lönsamheten var således negativ . Det dåliga resultatet har givetvis medfört en avsevärd försämring av likviditeten. En genomgång av resultatet före bokslutsdispositioner och skatter under verksamhetsåren 1970-1974 visar bl. a. att (), Sonab, Svetab och Uddcomb gått med förlust samtliga . För NJA:s del uppgår de sammanlagda förlusterna till ca 170 milj. kr. Svetabs och Uddcombs förluster uppgår till i runda tal 105 respektive 88 milj. kr. För Sonabs del var förlusterna under dessa år sammanlagt 60 milj. kr. Ekonomiska problem finns även i ett antal andra företag i , t. ex. , Statsgruvor, Husqvarna borstfabrik och det till Statsföretag överförda Svenska utvecklingsbolaget. Dessa ekonomiska problem i olika företag i har skärpts genom den allmänt svagare utvecklingen . Sålunda beräknas förlusten i NJA till 190 milj. kr. och i Sonab till 35 milj. kr. Resultatförsvagningen i förening med det förhållandet att amorteringarna blir 2 900 milj. kr.,att jämföra med 350 milj. kr. föregående fyraårsperiod, innebär att Statsföretagsgruppen nu har stora problem med finansieringen. Kapitalbehovet framgår av tabellen härintill, hämtad ur propositionen. I propositionen sägs (s. 18) att det är omöjligt att klara finansieringen enbart genom lån, därför att soliditeten nu nedgått till en så låg nivå att den understiger vad som erfordras på den internationella kapitalmarknaden. Aktier i NJA för 80 Långfristiga fordringar m. m. 5 500 350 350 2 900 2 300 4 600 1 500 Det kapitaltillskott som föreslås motiveras inte av någon kraftig ökning av investeringarna. Det innefattar sålunda inte 80. Investeringarna beräknas bli 5 500 milj. kr. uppgick motsvarande siffra till 4 800 milj. kr. Med hänsyn till den snabba inflationen innebär detta att investeringarna 1976-1979 ligger på samma eller något lägre nivå . Det är alltså inte växande investeringar utan stigande amorteringar och sjunkande lönsamhet som tvingat Statsföretag att vända sig till ägaren, staten, med en begäran om ett kapitaltillskott om 1 500 milj. kr. Det skulle innebära att aktiekapital i stort sett fördubblas. Det rör sig således om en mycket stor nyemission. Som jämförelse kan nämnas att de börsnoterade företagens samlade nyemissioner uppgick till ca 400 resp. ca 650 milj. kr. (exkl. banker). För att ange den onormala storleken på nyemissionen kan också påpekas att de nyemissioner som av olika företag aviserats belöper sig på . Statsföretags emission skulle uppgå till . Storleken på nyemissionen framgår också av att varje familj i genomsnitt skall bidra med . till Statsföretag över skattsedeln. Det underlag som i propositionen lämnas är mycket ofullständigt. Sålunda saknas bokslut för . Det är svårt att frigöra sig från misstanken att Statsföretag är i så akut behov av medel att man inte velat invänta detta. Härför talar också att halva beloppet begärs på tilläggsbudget II. Ett annat skäl för brådskan kan vara att regeringen vill ha frågan avgjord före valet. Den allvarligaste bristen i det i propositionen presenterade underlaget är emellertid avsaknaden av uppgifter om vad Statsföretag avser att göra med de 1 500 milj. kr. som föreslås tillskjuta. I propositionen sägs endast att det genom aktieteckning erhållna kapitalet bör Statsföretag enligt eget bedömande kunna använda antingen till aktieteckning i dotterbolagen eller utlåning till dem. De ekonomiska förutsättningarna varierar kraftigt Statsföretags olika dotterföretag emellan. Vissa av dem torde av egen kraft kunna finansiera sitt investeringsprogram. LKABs förutsättningar i det stycket skulle vara gynnsammare om bolaget inte belastats med krav på stora koncernbidrag till svaga bolag i Statsföretagsgruppen samt av olika andra satsningar som har föga med gruvdriften att göra. Vissa dotterbolag har mer eller mindre akuta lönsamhets- och finansieringsproblem. För en riktig bedömning av frågan om bör anslå de begärda medlen bör dessa uppgifter om upplånings- och kapitalbehoven inom olika delar av Statsföretagsgruppen göras offentliga. De torde inte vara av den arten att de måste lämnas till utskottet under sekretess. Angelägenheten av en ytterligare belysning av de förhållanden som föranleder kravet på denna stora nyemission framkommer också, om man studerar de knapphändiga upplysningarna i propositionen om den förväntade avkastningen på investeringsprogrammet. det att självfinansieringen för perioden beräknas till 5 300 milj. kr. På annan plats i propositionen (s. 11) meddelas det att avskrivningsbehovet för perioden är 4 800 milj. kr. Skillnaden mellan självfinansiering och avskrivningsbehov är vinsten efter skatt och utdelning. Denna vinst skulle således utgöra 500 milj. kr. eller 125 milj. kr. Om man räknar med att det för skatt och utdelning åtgår 100 milj. kr. skulle detta innebära att avkastningen på Statsföretags kapital vore 225 milj. kr. Detta skulle innebära en synnerligen svag lönsamhet. Som framgår av den uppställning av kapitalbehoven som propositionen ger blir amorteringarna mycket stora (2 900 milj. En stor del av det rörelseöverskott som i uppställningen anges som självfinansiering kommer att åtgå för dessa amorteringar. För att likväl möjliggöra investeringsprogrammet tänker man sig en fortsatt mycket stor upplåning. Det är för att möjliggöra denna upplåning som soliditeten måste vidmakthållas genom den stora nyemissionen. Men om rörelseöverskottet inte blir större än vad som anges i propositionen, är detta liktydigt med att lönsamheten blir synnerligen svag i Statsföretag. Det innebär också med hänsyn till att 2 900 milj. kr. av detta överskott behövs för amorteringar - att den verkliga självfinansieringsgraden av investeringsprogrammet blir betydligt lägre än vad som anges i propositionen och lägre än den varit . I den mån rörelseöverskottet och därmed självfinansieringsgraden underskattats behöver emellertid nyemissionen inte vara så stor. Den slutsats man kan dra är alltså att endera har självfinansieringsmöjligheterna underskattats - och behovet av en nyemission därmed överskattats - eller också vilar över hela investeringsprogrammet oroande svaghetstecken. Propositionen ger kort sagt närmast det intrycket att det nya ägarkapitalet inte i första hand behövs för att genomföra ett expansivt och lönsamt investeringsprogram utan för att täta de finansiella hålen efter tidigare års verksamhet. oklarheterna i propositionen hör också sysselsättningsfrågan. Det uppges att sysselsättningen till följd av de stora investeringar som planerats skall öka med 3 000 personer. I redogörelsen för de olika dotterbolagens planer redovisas emellertid en ökning av sysselsättningen med endast 1 665 personer. Uppgifter saknas för hur sysselsättningsökningen tänks bli i Tobaksbolaget, , , Sonab och Essbo. Endast en mindre del av investeringsprogrammet avser dock dessa företag, och då dessutom vissa av dem torde komma att närmast minska antalet sysselsatta förefaller det knappast sannolikt att sysselsättningsökningen skulle kunna uppgå till 3 000 arbetstillfällen. Uppgifterna i sysselsättningshänseende är särskilt betydelsefulla, därför att kapitalkostnaden per arbetstillfälle i Statsföretagsgruppen är mycket hög. Det är sannolikt att ett betydligt större antal arbetstillfällen skulle kunna 1975/76: 2169 tillskapas om motsvarande belopp investerades i mindre kapitalkrävande verksamhet. Propositionen är dagtecknad . Den skrivelse från Statsföretag till industridepartementet, vari företaget begär kapitaltillskott, är daterad . Det är uppenbart att ärendet beretts genom en lång tids underhandskontakter mellan företaget och departementet och inte enbart mellan . Detta har medfört att motiven och argumenten för Statsföretags hemställan i den knapphändiga form de återgivits i företagets skrivelse inte kunnat bli föremål för en allsidig och belysande offentlig debatt innan propositionen avlämnades. Handläggningen ger intrycket av att man inom Statsföretag och industridepartementet velat undvika en sådan debatt. Att nu bevilja Statsföretag ett kapitaltillskott på ett 2-3 gånger så stort belopp som de årliga nyemissionerna på börsen (exkl. banker), utan att det föreligger ett aktuellt bokslut, utan att klara lönsamhets- och finansieringskalkyler redovisats och utan att Statsföretag offentliggör vilka företag som skall komma i åtnjutande av de medel som kan komma att tillskjuta, kan enligt vår mening inte komma i fråga. är som företrädare för skattebetalarna och ägare av Statsföretag i sista hand ansvarig för de medel som av sysselsättningspolitiska och allmänt näringspolitiska skäl kan behöva tillskjutas. Regeringen bör därför under vårriksdagen återkomma med nytt förslag, innehållande de ovan nämnda uppgifterna. I en nyligen publicerad intervju i () har chefen för , Per , givit uttryck för uppfattningar, som bekräftar riktigheten i de synpunkter som framförs i denna motion angående svårigheterna inom Statsföretag och osäkerheten inför de stora åtaganden som ålagts företaget. 1 intervjun har också berörts frågor som sammanhänger med Statsföretags struktur och uppgifter på . Den slutsats som - oavsett hur Statsföretags akuta situation nu löses - måste dragas av både dess aktuella svårigheter och dess långsiktiga problem är att regeringen bör tillsätta en särskild kommitté med kvalificerade företagsekonomiska experter och parlamentarisk insyn för att utreda Statsföretags ställning och uppgifter på . Med stöd av vad ovan anförts på . 1. avslår propositionen 1975/76:99, 2. hos regeringen begär att ny proposition förelägges vårriksdagen innehållande företagets bokslut för , klara lönsamhetsoch finansieringskalkyler samt uppgift om medlens fördelning på och användning inom Statsföretags olika dotterbolag. 1975/76: 2169 3. hos regeringen begär att den uppdrager åt en särskild kommitté med kvalificerade företagsekonomiska experter och parlamentarisk insyn att utreda Statsföretags ställning och uppgifter på . () () () () () G. () () PER ()