mot · FZ021349 · 1976-01-23 00:00:00 — av i Lane-Herrestad m. fl. om stödet till ungdomsorganisationerna Ungdomsorganisationerna kunde och notera ett starkt stöd från samhället för sitt arbete. Kommunerna etablerade samarbete med föreningslivet för att detta skulle engagera ungdomarna i verksamhet. I och med med den kommunala högkonjunkturen kunde man emellertid notera en ökad vilja från samhället att, i stället för verksamhet i föreningsregi, satsa på stora kommunala projekt. Det föreningsvänliga klimatet har dock återigen kommit tillbaka . Föreningslivets roll i samhällsarbetet betonas mycket starkt. Folkrörelserna är enligt mening en livsnerv i det svenska samhället och utgör en hörnpelare i den svenska demokratin. Föreningslivet har emellertid betydande ekonomiska svårigheter, i många fall till följd av de allmänna kostnadsstegringarna och ett med hänsyn till detta otillräckligt samhälleligt stöd. Samhället måste på olika sätt stödja de idébuma ungdomsorganisationernas verksamhet. Genom att delta i idéburen ungdomsverksamhet ges ungdomarna möjlighet att aktivera sig och vidareutveckla sina idéer. Folkrörelsernas profil och egenart är något väsentligt för samhällsutvecklingen och måste på alla sätt tas till vara. Förutsättningarna att bedriva föreningsverksamhet har radikalt förändrats. På landsbygden har underlaget för att bedriva sådan verksamhet minskat genom avflyttning, och föreningslivet i tätorterna får vidkännas svårigheter att nå kontakt med människorna. Det är viktigt att samhället garanterar föreningslivet ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamhet. För att alla skall kunna få en meningsfull fritidsverksamhet är det angeläget att den nuvarande starka kommersialiseringen av fritidsaktiviteterna bryts. Totalt beräknas av den privata konsumtionen (=1520 miljarder/år) satsas på kommersiell fritidsverksamhet. För att utveckla de ungdomspolitiska frågorna måste eftersträvas en positiv opinionsbildning för aktivt ungdomsarbete. Detta kräver ökad samverkan mellan skolan samt social- och fritidssektorerna och insatser av aktiva ungdomar snarare än aktiviteter som passivt erbjuds ungdomarna, ökat samhällsstöd samt en stimulans av idéburet ungdomsarbete. Det måste vidare till en samsyn på dessa frågor på olika nivåer centralt, regionalt och lokalt. Staten, landstingen och kommunerna lämnar bidrag till verksamhet i ungdomsorganisationerna, vilket förutsätter en helhetssyn på bidragsgivningen och en samordning. Detta har också påtalats av . erinrade i sitt betänkande 1975: 9 om att utskottet i sitt betänkande 1973: 41 förklarat sig finna det uppenbart att det brister både i fråga om samordningen av samhällets totala stöd till ungdomsorganisationerna och i fråga om utformningen av det statliga stödet. Utskottet förordade att uttalade sig för en skyndsam översyn av samhällets totala stöd till den inom olika organisationer bedrivna ungdomsverksamheten. I översynsarbetet borde enligt utskottets mening delta företrädare för bidragsgivarna staten, landstingskommunerna och kommunerna och de bidragsmottagande organisationerna. Detta uttalande av utskottet gav som sin mening till känna för Kungl. Maj:t (rskr 1973/301). Utskottet underströk vikten av ett fortsatt skyndsamt översynsarbete i den ordning som tidigare uttalat sig för. , som biföll utskottets förslag, gav också regeringen detta till känna. I årets budgetproposition framhålls emellertid av föredraganden att det inledda översynsarbetet kommer att fortsättas inom i de former som tillämpats. I detta sammanhang redovisas att utredningar pågår i och som, om möjligt, skall skapa underlag för centrala rekommendationer. Ett utredningsarbete bedrivs också inom . Vidare omnämns att viss kontakt har hållits med ungdomsorganisationer samt och . Med denna uppläggning av översynsarbetet är det uppenbart att de bidragsmottagande organisationerna, kommunerna och landstingen inte beretts möjlighet att delta i arbetet på det sätt förutsatt. Att erinran om att så borde ske inte efterlevts och inte heller avses påverka översynsarbetet är anmärkningsvärt. Översynsarbetet bör skyndsamt få den uppläggning som begärt . I denna översyn är det väsentligt att avvägningen mellan kommunala och statliga bidrag, relationerna mellan centralt stöd och öronmärkta kampanjpengar samt samordningen av kontakterna mellan ungdoms- och idrottsorganisationerna och övriga folkrörelser tas upp till behandling i ett sammanhang. Det arbete som påbörjats i kommundepartementet angående folkrörelserna bör inte bedrivas isolerat från övriga departement och statliga verks kontakter med folkrörelserna. Det är väsentligt med en likartad syn på folkrörelsernas situation och arbetsvillkor i de olika statliga myndigheterna. Detta gäller i allra högsta grad bidragsgivande myndigheter som , , , SIDA m. fl. Det är angeläget med en samlad syn på ungdomsfrågorna. Det är därför motiverat att det organ som har kontinuerlig kontakt med ungdomsorganisationerna och bedriver verksamhet inom ungdomsområdet och som utarbetat de bärande principerna för det föreslagna stödet till ungdomsverksamheten också har ansvar för tillsynen av det centrala ungdomsstödet. Det av begärda och 1975 upprepade kravet på utredning av frågan har förhalats på ett oacceptabelt sätt. Det skall här understrykas att begärde att utredningsarbetet skulle ske skyndsamt. I budgetpropositionen anmäls nu att frågan om central myndighet och ansvaret för samordningen på ungdomsområdet skall lösas så att tar över dessa uppgifter. Något underlag för detta förslag från regeringens sida presenterades inte. Detta förfaringssätt står i strid med beslut. I enlighet med tidigare beslut bör regeringen skyndsamt tillse att ett utredningsarbete kan framläggas som underlag för ett beslut av i frågan. Vi kan inte acceptera att tillsynsfrågorna flyttar över till förrän frågorna om en fastare organisation och struktur av ungdomsrådet lösts. Vi vill i detta sammanhang påpeka att ungdomsrådet i sina petita krävt en övergång till fastare anställningsförhållanden. Vidare har rådet krävt att anslaget fr. o. m. 1976/77 blir förslagsanslag. Stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet I samband med riksdagsbeslut angående stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet fastställdes generella principer för bidragsgivningen, vilka på ett betydande sätt förenklar administrationen av det centrala stödet. Från ifrågasattes emellertid uppdelningen av bidraget, baserat på medlemmar, och den gradvisa avtrappning som sker vid 15 000 resp. 40 000 medlemmar. Vi förutsätter att effekterna av det differentierade bidraget noga följs av tillsynsmyndigheten och att , i samband med att budgetpropositionen /78 framläggs, får en redovisning av effekterna. Vi föreslår i avvaktan på detta en generell uppräkning av bidragsbeloppen med , . i intervallet 3 00015 000 medlemmar, från . i intervallet 15 00040 000 medlemmar och . i intervallet över 40 000 medlemmar. Det är väsentligt att det centrala bidraget får en så enkel och generell utformning som möjligt. Vi ser ingen anledning att i detta läge föreslå en ytterligare differentiering av bidragsbeloppen. Kraven på utbildning, information m. m. ökar i takt med ökat medlemstal. Det ligger också i samhällets intresse att genom en generell bidragskonstruktion ej verka styrande på ungdomsorganisationernas verksamhet. Detta påpekades också vid behandling av stödet till ungdomsorganisationerna. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet Bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet har sedan det infördes varit föremål för ingående prövning. beslöt i anledning av bl. a. en centermotion 1975 att anslaget skulle föras upp som förslagsanslag ett beslut som hälsats med tillfredsställelse av ungdomsorganisationerna. Regeringen återkommer också till detta i årets proposition, men något förslag att bidraget skall utgå med de aviserade per aktivitet finns ej. I propositionen föreslås en höjning till . En höjning med ytterligare . är nödvändig för att den ursprungligen avsedda nivån om . per sammankomst skall uppnås. Detta krav återkommer vi nu därför till. Vi anser det vara viktigt att samhället stödjer ungdoms- och barnorganisationernas verksamhet i åldrarna . Genom statens ungdomsråds försöksverksamhet och bamstugeutredningens försöksverksamhet har påvisats det värdefulla i att ungdomar före 12-årsåldem kommer med i föreningsverksamhet. Detta anser vi vara det avgörande i argumentet för en sänkning av den nedre bidragsgrundande åldern för det lokala aktivitetsstödet till . Regeringen hänvisar i vad gäller det lokala stödet till den kommande propositionen angående , och vi förutsätter att förslag till sänkning av den nedre bidragsgrundande åldern till kommer i det sammanhanget. Om inte är vi då beredda att återkomma till den frågan. Till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet bör som förslagsanslag anvisas . Politiskt informationsarbete bland ungdom De politiska ungdomsorganisationerna har en speciell uppgift att fylla vad gäller aktiviteter och information bland ungdomar och ungdomsväljare. Detta aktualiseras bl. a. också genom den sänkta rösträttsåldern. Många ungdomar deltar med stort intresse och livlig aktivitet i de politiska ungdomsförbundens arbete, men organisationerna har också svårigheter att engagera stora grupper av ungdom i föreningsarbetet. Detta har verifierats bl. a. genom statens ungdomsråds försöksverksamhet. Skälen till dessa svårigheter är flera, bl. a. den ökade kommersialiseringen av fritidslivet och den passiviserande ungdomskulturen. dia har till stor del medverkat till att skapa en skev bild av politiskt ungdomsarbete i dagens samhälle, bl. a. genom den starka fokuseringen till ytterlighetsgruppemas verksamhet och arbetsmetoder. Många ungdomar känner främlingskap inför denna typ av verksamhet och tvekar därför att engagera sig politiskt i föreningsarbete. En annan faktor är de brister i demokratin som finns i samhället. Besluten har alltmer kommit att flyttas från dem som berörs. Man resignerar inför möjligheten att påverka besluten. I det aktiva arbetet bland unga väljargrupper har de politiska ungdomsförbunden stora uppgifter. Denna verksamhet är mycket krävande både personellt och ekonomiskt. I den ekonomiundersökning som genomfört har konstaterats att de politiska ungdomsförbundens möjligheter till självfinansiering av verksamheten är lägre än hos de flesta andra organisationsgrupper. Till detta skall läggas de nya arbetsuppgifter som läggs på de politiska ungdomsförbunden, informationsverksamhet i skolorna och militära förband, arbete med besvarande av remisser som berör ungdomsarbete m. m. Det är motiverat och ytterst angeläget med ett speciellt bidrag till de politiska ungdomsförbundens informationsverksamhet. Detta bidrag bör vara återkommande och ej enbart avse valår. Bidragskonstruktionen bör på samma sätt som stödet till ungdomsorganisationernas övriga verksamhet principiellt utformas så att det är enkelt, rättvist och ej styrande för verksamheten. Informationsstödet bör i likhet med stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet fördelas med utgångspunkt i förbundens medlemstal. Ett bidrag om 2 milj. kr. Bidraget bör fördelas av den statliga tillsynsmyndigheten för ungdomsfrågor. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att det rörliga bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet skall utgå med . per medlem mellan 3 000 och 15 000 medlemmar, med . per medlem mellan 15 000 och 40 000 medlemmar och med . per medlem över 40 000 medlemmar, 2. att till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet anvisa ett förslagsanslag om , 3. att bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet skall utgå med . 4. att till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet anvisa ett förslagsanslag om , 5. att till ett nytt anslag, Bidrag till politiskt informationsarbete bland ungdom, anvisa , att fördelas på sätt som angivits i motionen, 6. att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående tillsynsmyndighet. () i Lane-Herrestad P. O. () () i Ulfsbyn