mot · FZ022408 · 1976-04-09 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:166 med förslag till lag om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. 1 propositionen 1975/76:166 läggs bl. a. fram förslag till lag om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. Lagen, som föreslås gälla från , får ses som en fortsättning på och utvidgning av den försöksverksamhet som inleddes . Den försöksverksamhet som inleddes har utvärderats av en arbetsgrupp med företrädare för arbetsmarknads-, kommun-, justitie- och industridepartementen. Arbetsgruppens förslag Styrelserepresentation för samhället (Ds I 1975:6), som remissbehandlats, tas upp i propositionen. I denna motion behandlas arbetsgruppens förslag och förslag i propositionen beträffande frågan om styrelserepresentation. I propositionen 1972:116 med förslag till bl. a. lagen om offentlig styrelserepresentation togs även upp frågan om styrelserepresentation i vissa företag. Därvid anförde departementschefen bl. a. att det enligt hans mening vore väl motiverat att kommunen bereddes tillfälle att utse en representant i det i kommunen dominerande företagets styrelse. Som skäl för denna ståndpunkt anfördes att utvecklingen av sysselsättningen, bostadsbyggande och andra samhällsinvesteringar liksom skatteunderlaget i hög grad påverkas av de s. k. ortsdominerande företagens verksamhet. Enligt industriministern borde en försöksverksamhet med styrelserepresentation inledas för att nå bättre samordning mellan samhällets och företagens framtidsplanering. Försöksverksamheten borde baseras på frivilliga överenskommelser. Riktlinjerna för verksamheten förutsattes läggas fast vid överläggningar mellan och andra berörda organisationer. har den frivilliga försöksverksamheten kommit till stånd endast i mycket begränsad utsträckning. Enligt departementspromemorian bör den offentliga styrelserepresentationen få ökad omfattning, bl. a. genom att även kommunerna inordnas i systemet. Det finns nämligen - anförs det i promemorian - ett betydande behov på lokal nivå av nya och mera direkta former för samarbete och informationsutbyte mellan samhället och företagen. Kommunernas ökade ansvar för utveckling och samhällsservice har fört med sig att sysselsättningsoch näringslivsfrågorna fått en alltmer framträdande plats i kommunalpolitiken. a. de argument beträffande utvecklingen av sysselsättningen, bostadsbyggandet m. m. som framfördes i prop. 1972:116 anser arbetsgruppen vara av den styrka att det nu finns skäl att lagstiftningsvägen ge inte bara staten utan även kommunerna rätt till styrelserepresentation. I promemorian nämns också att utredningen om den kommunala demokratin i sitt huvudbetänkande demokrati (SOU 1975:41) rekommenderat att en försöksverksamhet inleds med styrelserepresentation i företag som är dominerande i kommunerna. 1 promemorian föreslås att kommun under den treåriga försöksperioden ges rätt till styrelserepresentation i företag, vilka antingen har mer än 500 personer anställda inom kommunen eller där svarar för mer en än tiondel av det totala antalet anställda. Bortses från företag av sådant riksintresse att representationen bör utövas centralt, kommer försöksverksamheten enligt förslaget att beröra sammanlagt omkring 160 kommuner och omkring 260 företag. Förslaget att ge kommunerna rätt att utse styrelserepresentanter har fått ett positivt mottagande bland flertalet av de kommuner som yttrat sig. Även och tillstyrker att försöksverksamheten utvidgas till att avse även styrelserepresentation. Sålunda anför att väl fungerande kontakter mellan kommuner och företag är viktiga bl. a. mot bakgrund av näringslivsfrågornas alltmer framträdande plats i den kommunala planeringen. Inte minst gäller detta kommuner som domineras av ett eller ett par större företag. Departementschefen anser (s. 132) beträffande den kommunala representationen att skäl finns att ytterligare överväga frågan om omfattningen av och formerna för representationen. Som skäl för sitt ställningstagande anger statsrådet bl. a. att kommunerna regelmässigt får ta del av det i propositionen föreslagna rapportsystemets primäruppgifter. Enligt vår mening får det i propositionen föreslagna rapportsystemet inte ses som ett alternativ till förslaget om representation utan som ett komplement till detta. Ovan har redovisats vissa centrala remissinstansers positiva inställning till förslaget om representation. Det är i detta sammanhang angeläget att understryka vikten av att kommunerna får bättre möjligheter att i sin planering utgå från realistiska bedömningar av näringslivsutvecklingen. Det är alltså viktigt att frågan om informationsutbyte mellan kommunerna och näringslivet intensifieras i enlighet med förslaget i denna motion. Felaktiga bedömningar kan tyvärr medföra att samhällskapitalet utnyttjas mindre effektivt. Brist på information kan få till följd långvariga och allvarliga bostadssociala störningar i kommunen. Sådana störningar kan till stor del undvikas om informationen mellan kommunerna och företagen förstärks. En representation bör sålunda vara ett verksamt medel att förbättra kommunernas möjligheter att mera direkt få upplysningar om de olika lokala företagens planer i syfte att möjliggöra en flexibel planering. Som anförts i departementspromemorian bör under vissa förhållanden undantag från lagens tillämpning i vad gäller den kommunala representationen behöva lagregleras. Skäl för undantag, såvitt nu är i fråga, kan vara att styrelsens sammansättning är beroende av förhållandet mellan olika aktieägare m. m. eller bolagsordningen innehåller föreskrift om särskild röstmajoritet för styrelsebeslut. Förslag till lag om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser i enlighet med de ovan angivna riktlinjerna har utarbetats och bifogas denna motion som bilaga. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att antar i bilaga till denna motion upprättat lagförslag till lag om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser, 2. att i övrigt antar de i propositionen 1975/76:166 upprättade lagförslagen. PER () i () i Kumla P. O. () i Lag om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser 1 § Staten har rätt att utse en ledamot och en suppleant i styrelsen för aktiebolag eller ekonomisk förening, som har särskild betydelse från allmän synpunkt genom att företaget 1. har ett betydande antal anställda eller bedriver verksamhet på flera platser inom landet, 2. bedriver verksamhet i flera länder eller tillhör företag som bedriver sådan verksamhet eller 3. har ägarinflytande i andra juridiska personer. 2 § Rätt som anges i 1 § tillkommer staten även i fråga om allmännyttig stiftelse med tillgångar överstigande . 3 § Regeringen beslutar om styrelserepresentation enligt 1 eller 2 §. Högst sextio aktiebolag eller ekonomiska föreningar och tio stiftelser får omfattas av sådan representation. 4 § Kommun har rätt att enligt denna lag utse en ledamot och en suppleant i styrelsen för aktiebolag eller ekonomisk förening som ej omfattas av styrelserepresentation som avses i 1 §, om företaget har mer än 500 anställda inom kommunen eller där svarar för mer än en tiondel av det totala antalet anställda. Har styrelseledamot utsetts, består rätten till styrelserepresentation för kommunen även om antalet anställda därefter underskrider det antal eller den andel som anges i första stycket. 5 § Denna lag gäller icke bankaktiebolag eller försäkringsaktiebolag och ej heller företag vars verksamhet huvudsakligen avser opinionsbildning av politisk, religiös eller liknande art. 6 § Ledamot som utsetts enligt 1, 2 eller 4$ (offentlig styrelseledamot) skall särskilt verka för att samhällets intressen beaktas i företagets verksamhet. 7 § Om ej annat följer av denna lag, äger bestämmelserna om styrelseledamot och styrelsesuppleant i aktiebolagslagen (1975:1385) eller lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar motsvarande tillämpning på offentlig styrelseledamot och suppleant för sådan ledamot. 8 § Bestämmelserna i 2 kap. 4§ 6 aktiebolagslagen (1975:1385) samt 6§ 6 och 22 § andra stycket lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar gäller ej offentlig styrelseledamot eller suppleant för sådan ledamot. 9 § Uppkommer fråga om inrättande av offentlig styrelserepresentation i stiftelse, är stiftelsen efter anmodan skyldig att till regeringen överlämna avskrift av stiftelseurkund, stadgar och andra handlingar som bestämmer stiftelsens verksamhet eller visar dess ekonomiska ställning. Anmodan som avses i första stycket får förenas med vite. 10 § Beslutar kommun om inrättande av offentlig styrelserepresentation, skall beslutet delges företaget. 11 § Äger två eller flera kommuner rätt till styrelserepresentation i samma företag och enas kommunerna ej om annat, utses den offentlige styrelseledamoten av den bland kommunerna där företaget har det största antalet anställda och suppleanten av den kommun där företaget har det näst största antalet anställda. 12 § Tiden för offentlig styrelseledamots uppdrag bestämmes av den som utser ledamoten. Förordnas ej annat i anledning av ansökan om undantag enligt 16 eller 17 §, tillträder offentlig styrelseledamot sitt uppdrag som bestämmes av den som utsett ledamoten. I fall som avses i 10 § får dock tillträde ske tidigast efter det att företaget mottagit underrättelse som där sägs. Första och andra styckena äger motsvarande tillämpning på suppleant. 13 § Offentlig styrelseledamot får närvara och deltaga i överläggningarna när ärende, som senare skall avgöras av styrelsen, förberedes av därtill särskilt utsedda styrelseledamöter. 14 § Det åligger företag att utge ersättning till offentlig styrelseledamot och suppleant för sådan ledamot. Ersättning enligt första stycket skall utgå med arvode för år som för ledamot uppgår till högst och lägst samt för suppleant till högst och lägst . Utgår arvode till ledamot eller suppleant som utsetts i den för företaget gällande ordningen, har offentlig styrelseledamot eller suppleant rätt till samma arvode inom de angivna gränserna. 1 annat fall bestämmer företaget arvodet särskilt. Utöver arvode har offentlig styrelseledamot och suppleant rätt till gottgörelse för nödvändiga kostnader till resa och uppehälle. 15 § Offentlig styrelseledamot får ej handlägga fråga om avtal, om den som utsett ledamoten i frågan har ett väsentligt intresse som ej är av allmän natur och intresset kan vara stridande mot företagets. 16 § Skulle offentlig styrelserepresentation enligt 4 8 medföra väsentlig olägenhet för aktiebolag på grund av att 1. styrelsens sammansättning är beroende av förhållande mellan olika aktieägare eller aktieägargrupper, som framgår av bolagsordningen, avtal eller annan omständighet eller 2. bolagsordningen innehåller föreskrift om särskild röstmajoritet för styrelsebeslut, kan undantag medgivas från denna lag, om olägenheten ej kan undanröjas på annat sätt. Första stycket äger motsvarande tillämpning på ekonomisk förening. Undantag skall förenas med villkor om åtgärder som på annat sätt tillgodoser kommunens intresse av insyn och inflytande i fråga om företagets verksamhet. 17 § Bestämmelserna i 16 § äger motsvarande tillämpning, om olägenhet som där sägs skulle uppkomma genom att representation för stat eller kommun införs i företag med styrelserepresentation för de anställda enligt lagen (1976:000) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Vill samhället och de anställda införa styrelserepresentation och kan de ej få sådan representation utan att olägenhet som sägs i 16 8 uppkommer för företaget, äger de anställda företräde framför samhället. 18 § Fråga om tillämpningen av 4,5,11,13 eiler 15 Seller fråga om undantag enligt 16 eller 17 S prövas av . Mot nämndens beslut får talan ej föras. 19 § I anmälan om styrelsens sammansättning enligt 8 kap. 15 8 aktiebolagslagen (1975:1385) eller 37 S lagen (1951:308) om ekonom iska föreningar skall anges om ledamot eller suppleant har utsetts enligt denna lag. Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av .