ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021742 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1742-1748 Motion 1975/76: 1742 om ökat statligt stöd till jordbrukets rationalisering Enligt 31 § Kungl. Maj:ts kungörelse om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (SFS 1967:453) skall för avskrivningslån ställas tillfredsställande säkerhet. Avskrivningslån får dock beviljas utan säkerhet om lånebeloppet ej överstiger . eller beträffande lån till högre belopp, om sökanden på grund av sin ekonomiska ställning har svårigheter att ställa säkerhet och det är sannolikt att han skall uppfylla villkoren för lånet. Avskrivningslån skall som regel avskrivas förflutit från sista utbetalningen. Dessa bestämmelser gäller . Antalet av lantbruksnämnderna beviljade lån, där säkerhet krävs utöver lånekontraktets generella form som säkerhet, är stort. Erfarenheterna har emellertid visat att exekutiva åtgärder där pantbrev utgjort grund för åtgärden ytterst sällan förekommit och i de 11 fall de förekommit sällan gett någon nämnvärd utdelning. Ordnandet av säkerhet för avskrivningslån förorsakar emellertid lantbruksnämnderna och bankerna rätt stort merarbete samt åsamkar låntagarna extra kostnader. Med hänvisning till bl. a. den allmänna prisutvecklingen föreslår jag att gränsen för lån som kan beviljas utan säkerhet höjs till . Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar följande ändring i 31 § Kungl. Maj:ts kungörelse (1967:453) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 31 5 31 § För avskrivningslån skall sökan- För avskrivningslån skall sökanden ställa tillfredsställande säkerhet, den ställa tillfredsställande säkerhet. Avskrivningslån får dock beviljas Avskrivningslån får dock beviljas utan säkerhet, om lånebeloppet ej utan säkerhet, om lånebeloppet ej överstiger eller, beträf- överstiger eller, beträffande lån till högre belopp, om sö- fande lån till högre belopp, om sökanden på grund av sin ekonomiska kanden på grund av sin ekonomiska ställning har svårigheter att ställa sä- ställning har svårigheter att ställa säkerhet och det är sannolikt att han kerhet och det är sannolikt att han skall uppfylla villkoren för lånet. skall uppfylla villkoren för lånet. . ÅSLING (c) 1 1975/76.
mot · FZ021746 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1746 av m. fl. om deklaration av råvaru- och energiförbrukning Den ojämna och orättvisa fördelningen av jordens resurser mellan i-länder och har mycket påtagligt drabbat även vårt land, t. ex. genom energikrisen. Behovet av en ny ekonomisk världsordning har officiellt erkänts i hela världen. Ännu har inte de praktiska konsekvenserna av denna nya ekonomiska världsordning lett till förändringar av livsvillkoren i vårt land. Vi lever på en standard som i genomsnitt är högre än i något annat land. Den privata konsumtionen tillfredsställer mer än väl våra nationella behov. Vi producerar mer produkter än vi egentligen har behov av. Förutsättningen för att vårt ekonomiska system skall fungera som är att det finns obegränsad tillgång till råvaror och energi till rimliga kostnader och risker. Men våra råvaruresurser är ändliga och vi måste hushålla med energin. Under energikrisen lärde vi oss att man med ganska enkla medel kan minska energiförbrukningen utan att få en sänkning av standarden. På samma sätt har vi lärt oss att vi måste vara mera varsamma med våra naturtillgångar. Solidaritet med världens folk kräver därför av oss i vårt högindustrialiserade land att vi tar vårt ansvar och förändrar vårt livsmönster och därmed också visar vilja och handlingskraft att bidra till den nya ekonomiska världsordningen. Ett första steg som vi kan ta är att minska vår energiförbrukning och begränsa vår råvaruanvändning genom att på ett effektivare sätt ta till vara råvaror och energi som förbrukas till ingen nytta, t. ex. i form av onödiga varor eller för låg nyttjandegrad av energin. Detta bör kunna ske genom att företagen vid produktion av t. ex. konsumtionsvaror obligatoriskt deklarerar energiförbrukning och råvaruförbrukning. Denna deklaration skall kunna redovisas för konsumenterna på ett lättfattligt och klart sätt. Vidare bör en sådan deklaration kunna ligga till grund för samhällets ekonomiska och sociala bedömningar av näringspolitik, sysselsättning och konsumentpolitik. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna att införa en deklaration av råvaru- och energiförbrukning vid framställning av konsumtionsvaror. () ()
mot · FZ021747 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om kooperationens ställning i näringslivet I debatten om folkrörelserna har från flera håll förts fram förslag och idéer om hur kooperationen kan ges en starkare ställning i svenskt näringsliv. I den interna debatten inom kooperationen diskuteras f. n. intensivt förutsättningarna för kooperationen att utvecklas. Det är en självklarhet att kooperationens olika riktningar självständigt prövar sin roll och sina utvecklingsmöjligheter. Folkrörelseföretagen skall inte arbeta efter direktiv från samhället. Likväl är det angeläget att den kooperativa företagsformens speciella förutsättningar och möjligheter beaktas betydligt mer än i diskussionen om samhällets näringspolitik. Detta gäller både konsument- och producentkooperativa företag, vilka har helt andra mål för sin verksamhet än företagen inom det privata näringslivet och helt andra principer för överskottsfordelning, kapitalanskaffning och ägarinflytande. I offentliga utredningar, som föranleder eller kan komma att föranleda näringspolitiska insatser i form av lagstiftning, bidragsgivning etc., beaktas sällan den kooperativa företagsformens särart och speciella möjligheter att bidra till uppnåendet av de mål som anges för samhällets politik. Sålunda har den omfattande koncentrationsutredningen slutförts utan att kooperationens roll i marknader präglade av monopol eller fåtalskonkurrens har berörts. Särskilt bör den konsument- och jordbrukarkooperativa företagsformens speciella förutsättningar att utgöra marknadskorrektiv beaktas vid bedömning av multinationella företags verksamhet i vårt land och i . De kooperativa organisationernas och företagens möjligheter att medverka till en konkurrenspolitik som står i överensstämmelse med samhällets allmänna intressen har ådagalagts i den faktiska verksamheten. Men för bedömning av dessa företagsformers speciella möjligheter att medverka i den praktiska utformningen av denna och andra delar av näringspolitiken - prispolitik, handelspolitik, distributionspolitik m. m. - krävs en systematisk studie av kooperationens egen verksamhet och utvecklingsmöjligheter. En sådan studie kan ge vägledning för ställningstaganden i näringspolitiska frågor som aktualiseras . Därför föreslås att beslutar hemställa att frågan om kooperationens ställning i näringslivet utreds. Denna utredning bör - ge en översiktlig framställning av de konsument- och producent- (särskilt jordbrukar-) kooperativa företagens uppbyggnad och omfattning, - pröva huruvida gällande lagstiftning, skattebestämmelser e. d. försvårat en utveckling som med hänsyn till dessa företags målsättningar kan anses önskvärd, - pröva huruvida och på vilka områden en utvecklad kooperativ verksamhet kan bidra till att förverkliga en näringspolitik i samhällets intresse. Utredningen bör även - på grundval av dessa studier - kunna ange på vilka sätt en från allmänna synpunkter önskvärd kooperativ utveckling kan få samhällets stöd utan att kooperationens självständighet och oberoende ifrågasätts. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att frågan om kooperationens ställning i näringslivet utreds.
mot · FZ021751 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1751 om en ytterligare tjänst som handelssekreterare En av förutsättningarna för en fortsatt välståndsutveckling i vårt land är att den svenska exporten får fortsatt goda betingelser för att kunna utvecklas. En av de åtgärder som statsmakterna kan vidta för att underlätta för svensk export är inrättandet av handelssekreterartjänster i strategiska centra runt om i världen. De kontakter med statliga myndigheter m. m. i andra länder som dessa handelssekreterare kan upprätta har visat sig vara av mycket stort värde när det gällt att underlätta svenska exportansträngningar. Det finns sålunda många skäl som talar för att denna organisation bör utvecklas vidare. har 25 handelssekreterarkontor och en statlig handelskammare. Av kontoren är sju placerade i , 13 i samt resterande fem i , , , och . I finns inget svenskt handelssekreterarkontor. Enligt min mening talar starka skäl för att ett handelssekreterarkontor inrättas även i denna världsdel. har det kommersiella och politiska intresset för vuxit undan för undan. Massmedia har ökat sin bevakning och planerar stora insatser, bl. a. i , för att främja svensk export. Skall svenska exportansträngningar i de afrikanska staterna ha rimligt goda förutsättningar att lyckas, torde en viktig förutsättning vara att de svenska exportföretagen så långt möjligt får hjälp vid kontakterna med importlandets regering, departement och offentliga myndigheter. Här kan en handelssekreterare vara av mycket stor betydelse. Enligt min mening är det sålunda angeläget att ytterligare en tjänst som handelssekreterare inrättas och att den placeras på lämplig plats på den afrikanska kontinenten. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar uttala att ytterligare en tjänst som handelssekreterare bör inrättas och att denna tjänst placeras på den afrikanska kontinenten. () i Glömminge
mot · FZ021753 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om näringsidkares talerätt enligt marknadsföringslagen Sammanslutning av näringsidkare har, med hänsyn till bl. a. sin branschs anseende, samma legitima intresse som sammanslutning av konsumentoch löntagarorganisationer av att ordentlig information ges och att skadebringande varor förbjuds i enlighet med den av antagna marknadsföringslagen. Bestämmelserna om informationsåläggande och om förbud mot skadliga och otjänliga varor kan inte enbart anses ligga i konsumenternas intresse. Enligt vår mening bör därför den subsidiära talerätten utvidgas till att gälla även sammanslutning av näringsidkare förutom vad som lagen redan stadgar angående sammanslutning av konsumenter och löntagare. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar följande ändring marknadsföringslag, 10 §: Frågan om förbud eller åläggande enligt 2-4 § upptages efter ansökan. Sådan ansökan göres av konsumentombudsmannen. Beslutar denne för visst fall ej göra ansökan, får ansökan göras av sammanslutning av konsumenter eller löntagare eller, beträffande förbud enligt 2 §, av näringsidkare som beröres av handlingen eller sammanslutning av näringsidkare. Fråga om förbud eller åläggande enligt 2-4 § upptages efter ansökan. Sådan ansökan göres av konsumentombudsmannen. Beslutar denne för visst fall att ej göra ansökan, får ansökan göras av sammanslutning av konsumenter, löntagare eller näringsidkare eller, beträffande förbud enligt 2 §, av näringsidkare som beröres av handlingen. () ()
mot · FZ021756 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1756-1758 Motion 1975/76: 1756 av och i om hemkonsulentorganisationen har hemkonsulenterna utfört ett betydelsefullt arbete. Deras insatser har inneburit ett ovärderligt stöd för många konsumenter. Inte minst är den rådgivnings- och utställningsverksamhet som bedrivits på en del håll viktig. Denna erbjuder en bra modell för hur konsumentinsatserna bör utformas. I takt med att konsumentpolitiken byggts ut, t. ex. genom tillkomsten av och fjolårets beslut om konsumentverksamhet är det naturligt att det sker vissa förändringar av hemkonsulenternas verksamhet. Men för ett bra tag framåt finns det behov av insatser av den regionala organisation som hemkonsulenterna representerar. De behövs för att ge råd och stöd vid uppbyggnaden av den kommunala verksamhet och de behövs för kompletterande insatser på de orter där den kommunala verksamheten ännu är svagt utbyggd. Mycket talar också för att det även vid en utvyggd konsumentverksamhet finns ett verksamhetsfält för de regionala konsulenterna. 1975:40 föreslog regeringen att hemkonsulenttjänsterna skulle dras in från . Det var på många sätt ett uppseendeväckande ställningstagande, bl. a. därför att det så sent som i prop. 1972:33 om konsumentpolitik framhölls att hemkonsulentorganisationen borde byggas ut i samband med att en lokal konsumentverksamhet kom till stånd. I anslutning till propositionen väcktes från flera håll motioner med yrkanden om att hemkonsulentorganisationen skulle bibehållas intakt (se t. ex. Med anledning av dessa motioner uttalade näringsutskottet att det enligt dess mening inte fanns underlag för ett beslut nu om indragning av hemkonsulenttjänsterna i länen. Först i takt med att den kommunala verksamheten byggs ut borde enligt utskottets mening en anpassning av den regionala organisationen kunna ske. Enligt vår mening uttalade sig näringsutskottet därmed för att hemkonsulentorganisationen skulle bibehållas tills vidare och att en eventuell indragning av tjänster eller ändrad inriktning av verksamheten fick ske först då den kommunala verksamheten byggts ut ordentligt. Så är långt ifrån fallet . Tvärtom kan med fog hävdas att de kommunala insatserna på de flesta håll har en alldeles otillräcklig omfattning. Det finns därför fortfarande ett stort behov av hemkonsulenterna. uttalande har emellertid tagits till förevändning att vakanteller vikariatsätta en rad hemkonsulenttjänster. På det sättet luckrar man upp organisationen och skapar en osäkerhet som är till förfång för rerky 1 1975/76. teringen av kvalificerad personal. Denna åtgärd står enligt vår mening i skarp kontrast mot beslut att det inte nu finns underlag för att besluta om en indragning av hemkonsulenttjänster. Med anledning av de åtgärder mot ett avskaffande av de regionala hemkonsulenterna som vidtagits av handelsministern anser vi att bör göra ett uttalande som klart understryker fjolårets beslut att hemkonsulentorganisationen skall bestå tills vidare. Med anledning av vad ovan anförts hemställes att uttalar att den regionala hemkonsulentorganisationen tills vidare skall bestå oförändrad. /ENKEL (fp) ()
mot · FZ021757 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 1757 av m. fl. om höjt anslag till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling De mindre företagens produktutvecklingsmöjligheter skiljer sig i flera avseenden från de större företagens. De mindre företagens ledare och dennes närmaste medarbetare måste ofta ägna hela sin tid och kraft åt löpande produktion och marknadsföring. Resurserna för produktutveckling är starkt begränsade både vad gäller experimentella resurser och kapital men framför allt vad gäller möjligheten att avsätta erforderlig arbetstid. De risker som företaget utsätts för genom att påbörja utvecklingen av en ny produkt är dels den tekniska och ekonomiska risk projektet medför, dels risken av att otillräcklig uppmärksamhet ägnas den löpande produktionen och marknadsföringen. Följden kan bli en nedgång i företagens omsättning som nya investeringsbehov uppstår för den nya produkten. För att möjliggöra en ökad produktutveckling i de mindre företagen är det nödvändigt att yttre resurser tillförs. De mindre företagarnas situation är ofta lika uppfinnarnas. Lika litet som uppfinnaren har den mindre företagaren kapital för att utveckla en prototyp för en ny produkt. Uppfinnarnas stora betydelse för det tekniska och ekonomiska framåtskridandet är det knappast någon som ifrågasätter. Men för att en uppfinning skall kunna patenteras krävs att den är ny, att den ger teknisk effekt och att den har tillräcklig uppfinningshöjd. Detta betyder att de mindre företagen som ofta har projektförslag som inte är patenterbara ej kan komma i fråga för STU:s uppfinnarstöd (STU=styreisen för teknisk utveckling) trots att produktförslagen ofta kan betraktas som marknadsmässigt värdefulla. Därför har STU i årets anslagsframställning upptagit särskilda medel, för en försöksverksamhet för stöd till produktutveckling för i första hand mindre och medelstor industri. Det äskade beloppet uppgår till 10 milj. kr. I regeringens budgetproposition föreslås att dessa medel icke beviljas. Vi finner detta anmärkningsvärt mot bakgrund av den roll de mindre och medelstora företagen spelar i samhället. Därför föreslår vi att STU beviljas det äskade beloppet för denna försöksverksamhet. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. förhöjt reservationsanslag av 248,5 milj. kr. . () i () i Stenkyrka
mot · FZ02176 · 1976-01-12 00:00:00 — om slopande av den summariska betalningsprocessen hos allmän domstol Den s. k. summariska betalningsprocessen, lagfäst i lagen om lagsökning och betalningsföreläggande, fungerar utan tvivel väl och utgör ett enkelt och rationellt rättsligt avgörande i betalningstvister. Systemet kan emellertid förenklas än ytterligare utan att detta på minsta sätt skulle äventyra rättssäkerheten. Denna förenkling bör vidtagas. F. n. handlägges mål om lagsökning och betalningsföreläggande av allmän underrätt. Proceduren är skriftlig. Principen är i korthet den att fordringsanspråk som inte bestrides av gäldenären förklaras vara rättmätiga och exigibla. Tvistiga mål hänskjutes till rättegång. Exigibla fordringar av här angivet slag ingives i stor utsträckning till de exekutionsrättsliga myndigheterna för verkställighet. Förslaget i denna motion innebär att borgenären skulle anmäla sin fordran direkt hos den exekutionsrättsliga myndigheten och att tingsrätterna sålunda befriades från bestyret med den summariska betalningsprocessen. Föreliggande utrednings förslag till ny utsökningsbalk utgår ifrån att så skall ske. Enligt det förslaget skall dock den summariska betalningsprocessen bibehållas i nuvarande skick, och förändringen skulle blott betyda att handläggningen övergick från en myndighet till en annan. Min tanke är däremot att utfärdandet av lagsökningsutslag och bevis om betalningsföreläggande helt enkelt slopas. Jag finnér den tanken så mycket mera bärkraftig som handläggningen av dessa mål i överensstämmelse med intentionerna bakom förslaget till ny utsökningsbalk för framtiden skulle förläggas till de exekutiva myndigheterna, vilket med största sannolikhet av alla berörda parter betraktas som i och för sig ändamålsenligt och riktigt. Motionsförslaget skulle betyda följande: Fordringsanspråk anmäles icke som hos tingsrätten utan hos kronofogdemyndigheten. Gäldenären underrättas i samma ordning som . Sker bestridande bedömes detta enligt samma grunder som , och målet kan hänskjutas till rättegång. I samtliga de fall då bestridande ej sker - och det är merparten - påbörjas i enlighet med borgenärens önskan det exekutiva förfarandet. Någon annan handling än borgenärens anmälan och de dokument som utvisar hans fordringsanspråk skulle sålunda ej erfordras. Lagsökningsutslaget och beviset om betalningsföreläggande skulle såsom sakligt och materiellt överflödiga kunna inbesparas. Fördelar: färre formaliteter för dessas egen skull, tidsvinst för alla berörda parter, ekonomisk besparing för samhället, för borgenären och för gäldenären. Nackdelar: för så vitt kan bedömas inga. 1975/76: 176 Rättssäkerheten sätts inte i fara utan är lika tryggad som vid nuvarande system. Med åberopande av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär att förslag skyndsamt framlägges till ett system som möjliggör ett slopande av lagsökningsutslag och bevis om betalningsföreläggande i enlighet med vad i motionen anförts och att detta sker senast i samband med den aviserade propositionen med förslag till ny utsökningsbalk.
mot · FZ021760 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1760 om internationell standard för dataterminaler inom post och bank Den svenska elektronikindustrin bör med förutseende åtgärder från statsmakternas sida kunna mångdubblas . visade att vårt land ej kan satsa på stora datorer, utan bör specialisera sig på kringutrustning. Kassaterminaler för post och banker tillverkas av bl. , Stansab, , Facit och Asea. Ifrågavarande terminaler är av första generationen och helt handopererade, och därmed långsamma. Andra generationen av kassaterminaler är uppbyggd i anslutning till internationell standard och styrs av identitetskort, försedda med magnetband för datalagring. Dessa terminaler har en avsevärt större operationshastighet och blir anpassningsbara för internationell datakommunikation (compatibla). Tyvärr avser alla inneliggande order från bankerna och postverket terminaler av första generationen, som ej är anpassningsbara till internationell standard. Det är en för svensk datorindustri livsviktig fråga att man möjligt går över till internationell standard för att åstadkomma större serier och möjlighet till försäljning på världsmarknaden. Om industrin på grund av motstånd från banker och post kvardröjer för länge i en nationell särstandard, kan sådan världsanpassad utveckling inte ske. AB Autotank tillverkar elektroniska bensinstationer som styrs av en datoriserad enhet med hjälp av magnetkort enligt den internationella standarden. Detta företag har fått en flygande start och bl. a. erhållit order från Norsk Hydro. Det gäller distributionen av bensinen som utvinnes ur Nordsjöoljan. har pressuppgifter synts om att Investeringsbanken har gått in med en riktad emission i Autotank; detta visar en klarsyn beträffande den tekniska utvecklingens inriktning. En allmän anpassning till den internationella utvecklingen är nödvändig om vårt land skall få livskraftiga exportindustrier. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer att berörda myndigheter medverkar till att kassaterminaler inom post- och bankväsende anpassas till internationell standard för att stärka den svenska elektronikindustrins konkurrenskraft genom längre serier.
mot · FZ021761 · 1976-01-27 00:00:00 — om åtgärder för att hindra nedläggningen av SWEDA Det multinationella USA-företaget har beslutat att nedlägga det av dem helägda SWEDA i och därigenom göra mer än tusen personer arbetslösa. Det blir därvid i rådande arbetsmarknadsläge en kännbar belastning för regionen. Bortfallet av SWEDA:s stora exportinkomster påverkar handelsbalansen negativt vid den mest olämpliga tidpunkten - mitt under rådande lågkonjunktur. Alla de personliga tragedierna som följer en företagsnedläggning i spåren kan ej beräknas i pengar. När man vet att vid nyetableringar kostnaderna för varje ny arbetsplats inom denna bransch uppgår till , förstår var och en att det här är fråga om en väldig kapitalförstöring. SWEDA-nedläggningen innebär en kapitalförlust på . Arbetsmarknadsmyndigheterna har förklarat att de ej funnit någon ersättningstillverkning för SWEDA. Stor oro råder bland personalen, enligt vad som framgått vid intervjuer i massmedia. I min ännu ej behandlade motion nr 1975:1614 angående export av identitetskort m. m. framförde jag tanken att skulle satsa på komponenter för en snabbt växande världsmarknad inom detta nya område. AB Rollfilm har utvecklat nya tekniska system och avser att i sammansätta kompletta fabrikspaket för tillverkning av identitetskort för leverans på världsmarknaden. Detta avser 100 till 1 000-tals special kameror, laboratorieutrustning, kortmaskiner m. m. AB Rollfilm har emellertid icke kapacitet för dessa stora åtaganden, som är aktuella. Bolaget måste söka leveranspartner i utlandet. Här kommer SWEDA in i bilden. SWEDA har fabrikslokaler, maskiner och en utomordentlig kader av finmekaniskt utbildad personal, med andra ord, exakt vad som behövs för att producera fabrikspaket enligt Rollfilms teknik. Arbetsmarknadsmyndigheterna kan genom att åstadkomma avtal mellan AB Rollfilm och SWEDA få fram en ny exportindustri inom ett expansivt område i nära anslutning till datatekniken. Kapitalinsatsen torde bli utomordentligt låg i jämförelse med den effekt som torde kunna utvinnas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om att arbetsmarknadsmyndigheterna anmodas att upptaga förhandlingar med AB Rollfilm och SWEDA för att säkra tusentalet arbetstillfällen vid SWEDA.