mot · FZ022083 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 2083 av i m. fl om videogramtekniken och dess risker Den snabba kommunikationstekniska utvecklingen har fört med sig nya möjligheter att distribuera ljud- och bildprogram. Videogram är samlingsbegreppet för videoproduktioner som lagras på band eller skiva (kanske också i kom pakt kassett eller på ett kort Fiche). Även super-8 film genom s. k. scanner innefattas i denna definition. finns endast videokassettspelare i marknaden. De flesta av dessa säljs till företag och institutioner. har också flera spelare (enligt vissa uppgifter ) sålts för användning i de enskilda hushållen. Dessa apparater är förhållandevis dyrbara (). Videoskivspelare har ännu inte börjat att säljas allmänt till de svenska hushållen, men avsikten är att de skall bli nästa stora elektroniska massmarknadsartikel efter stereo och färg-TV. Stora multinationella företag, som i sig kombinerar tillverkning av elektroniska apparater med t. ex. bokförlag, grammofonföretag, filmbolag och produktionsföretag med elektronisk utrustning, har makten över denna utveckling och ett stort försprång över både stater och internationella organ. De villkor som gäller för annat massmarknadsutbud (grammofonskivor, serier, massmarknadslitteratur) kommer troligen också att gälla videogrammen - dvs. de kommer med all säkerhet att behärskas till av utländska intressen och innehålla utländska, masstillverkade produktioner. Detta kommer bl. a. att föra med sig att underhållningsvåld, pornografi och andra inslag, som barnförbjuds för biografvisning, blir tillgängliga för barnen - även de yngsta. TV är ett dominant medium. Människor tillbringar redan nästan hälften av sin fritid med att titta på TV. Barnen tillhör storkonsumenterna, 11-14åringarna tittar på TV i genomsnitt . började den tyska skivspelaren av märket (TelefunkenDecca) att försäljas i Tyska . Projektet har inte rönt någon succéartad framgång främst beroende på tre faktorer: O skivan har en speltid på , o det finns inte ett tillräckligt stort urval av program, O tekniken har fortfarande vissa brister. Ett annat system VLP (Video ), gemensamt för och det amerikanska företaget (), kommer enligt företagens marknadsföringsplaner att introduceras i . har en speltid och har flera tekniska fördelar - bl. a. två ljudkanaler som t. ex. gör det möjligt att ha en översättning på den ena ljudkanalen. Utbudet kommer att helt domineras av de 11 000 program som finns i MCA:s bank, dvs. deckare, westerns, soap-operas, pornografiska produktioner, gamla amerikanska långfilmer etc. Eftersom företaget redan täckt produktionskostnaderna för dessa program genom andra medier, behöver det inte ta ut några programproduktionskostnader. Det blir alltså svårt för svenska produktioner att konkurrera med det amerikanska massutbudet. Tillverkningen av videoskivspelaren beräknas börja i eller början av 1977. Planeringen av marknadsföringen av VLPskivan riktas helt in på att göra den till en massmarknadsartikel. Försäljningen planeras ske genom skivaffärer, varuhus, livsmedelskedjor, kiosker och bensinmackar. Dessutom kommer man också att starta postorderförsäljning och förmodligen även särskilda videoklubbar (motsvarande bokklubbar). Detta systems stora brist är att det är ett s. k. enkelriktat system, att det inte medger egen inspelning - varken från etersändning eller för egen produktion. Det innebär att de människor som luras inköpa denna typ av videoskivspelare är helt beroende av det programutbud som kommer att finnas för apparaten. Samhället har tagit ansvar för andra ljud- och bildmedier, dvs. film och TV. I denna motion föreslår vi att samhället tar över initiativet för en bevakning och styrning av videogrammen. Den avgörande frågan är: Vilka möjligheter finns det att motverka en masspridning av videogrammen som styrs av kommersiella vinstintressen? Åtgärder av olika slag bör diskuteras. Det finns flera skäl till att samhället bör överväga tydliga, restriktiva åtgärder mot enkelriktade system. De enkelriktade systemen är interimssystem som snart kommer att ersättas av dubbelriktade system (kanske redan omkring 1980), och en investering innebär ett oförnuftigt slöseri med ekonomiska resurser. Samhället kan inte heller passivt acceptera en utveckling, om vilken man redan vet att marknaden till kommer att domineras av stora utländska, främst amerikanska, mediabolag. Ett "dubbelriktat system och även den nuvarande ganska dyrbara videokassettspelaren blir i längden ett billigare och bättre alternativ än videoskivspelaren för den enskilde konsumenten. De gör det möjligt att gratis tillgodogöra sig vilket program som helst ur kommande utbud från och med premiärdagen. En punktbeskattning av videogram tekniken (spelare och/eller videogrammen) bör därför övervägas och därmed ge det rådrum som är nödvändigt för att utreda övriga nödvändiga åtgärder som berör den konkreta planeringen för produktion, distribution och användning. Distributionen inom den offentliga sektorn Samhället har ännu inte ett distributionssystem inom den offentliga sektorn som kan utgöra ett slagkraftigt alternativ till den kommersiella distributionen. En central resurs för bl. a. registrering av ljud- och bildprogram saknas, och den lokala distributionen fungerar inte heller tillfredsställande. AV-centraler och läromedelscentraler är huvuddistributörer till ungdomsskolan, medan många utredningar och propositioner ser biblioteken som den institutionella grunden för ett mer differentierat kulturutbud (prop. För att tillgodose det lokala samhällets behov av en basresurs för ljud- och bildprogram bör en samordning av bibliotek och AV-centraler prövas. TRU-betänkandet Program för ljud och bild i utbildningen (SOU 1975:28) gav olika alternativa lösningar till registrering och information och föreslog en särskild utredning för detta och angränsande problem. Flera remissinstanser har understrukit behovet av en särskild utredning om distributionen (, barnfilmrådet, folkhögskoleutredningen, allmänna biblioteksförening etc.). Vi anser att en utredning om distributionen av ljud- och bildprogram bör tillsättas med sikte på ett distributionssystem som innefattar ett statligt ansvar, offentlig insyn och demokratisk förankring. Som redan framgått domineras marknaden av kommersiella intressen. Det finns väl utvecklade distributionsnät mellan storproducenter, t. ex. Springer, de amerikanska TV-företagen, och svenska förmedlare, t. ex. /Epa/och /DN/SF och Svenska pressbyrån. bör undersöka möjligheterna till ett internationellt, icke-kommersiellt distributionsnät mellan samhällsstödda produktions- och distributionsföretag. Ett sådant distributionsnät skulle också bidraga till ett vidgat internationellt kulturutbyte. För att "motverka kommersialismens negativa verkningar inom kulturområdet finns det också behov av samhällsinsatser i konkurrens med den privata verksamheten (prop. Tillgång till programmen i är en av de viktigaste förutsättningarna för att man skall kunna erbjuda ett slagkraftigt kvalitetsutbud. har fått i uppdrag att pröva olika möjligheter att inom ramen för nu gällande lagstiftning lösa de upphovsrättsliga och ekonomiska problem som följer av att producerade program distribueras i nya former (ur statsrådsprotokoll ). När radioutredningen har fullföljt sitt uppdrag återstår det ytterst viktiga arbetet att säkerställa en icke-kommersiell markdistribution av program. Videogrammen kan användas för en oberättigad exploatering av människors ekonomi, tid, upplevelse och tankar. Men försöksverksamhet i och utlandet visar att videogramtekniken också kan vara ett användbart hjälpmedel i kultur, utbildning och samhällsarbete och medverka till en kommunikation mellan människor i stället för att ersätta den. Samhällets politik beträffande massmedierna syftar till att mångå röster skall kunna göra sig hörda (prop. Att framställa ljud- och bildprogram har förunnats några få professionella producenter. Flera institutioner, t. ex. , har framfört legitima krav på organisationer och arbetsgrupper att den elektroniska produktionstekniken görs tillgänglig för flera. Samhället bör ta initiativ till att en öppen produktionsresurs blir tillgänglig för institutioner, folkrörelser, kulturarbetare och samhällsstödd verksamhet. Stödformer bör prövas för att erbjuda alternativ till det privata kulturutbud som bedrivs i rent spekulationssyfte (prop. F ö rsöksver ksamhet Samhället bör också ta ansvar för en utvidgad försöksverksamhet för att pröva olika teorier och modeller för användning av ljud- och bildprogram. Enligt vår mening bör en utredning tillsättas med uppgift O att utarbeta en modell för distributionen av ljud- och bildprogram , O att ge förslag till en distributionsstruktur inom den offentliga sektorn som utgör en delreform av den föreslagna modellen och därmed också tar hänsyn till olika användargruppers krav på offentlig insyn och demokratisk förankring, O att undersöka möjligheterna till ett internationellet distributionsnät mellan statsunderstödda mediaföretag, O att säkerställa en icke-kommersiell markdistribution av och andra samhällsägda institutioners och företags program, O att ge förslag om hur den elektroniska tekniken för framställning av ljudoch bildprogram skall kunna göras tillgänglig för flera, o att inom ramen för sitt uppdrag bedriva försöksverksamhet för att arbeta fram olika alternativa modeller för produktion, distribution och användning av ljud- och bildprogram . Med stöd av den anförda hemställer vi 1. att begär att regeringen skyndsamt utarbetar förslag om punktbeskattning eller andra restriktiva åtgärder med syfte att hindra att de enkelriktade videoskivsystemen etablerar sig på den svenska marknaden, 2. att hos regeringen begär en utredning enligt ovan. MAJ () () () ()