ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02367 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 367 av herrar och Rämgård om ändrad konstruktion av statsbidraget tili företagsskolorna, m. m. Ett viktigt komplement till den yrkesutbildning som sker i gymnasieskolans yrkesinriktade linjer är den yrkesutbildning som ges i företagsskolor. Ett företag står då som huvudman och svarar för undervisningen med ett visst statsbidrag. Detta utgår för heltidskurser med normalläsår med högst . Rekryteringen av elever till utbildningen kan styras av företaget. De kurser som ges i företagsskolor är starkt yrkesinriktade med ett visst inslag av teori. De har genom sin inriktning möjlighet att attrahera ungdomar som inte vill söka till gymnasieskolan, utan direkt efter söker sig ut på arbetsmarknaden. I de delar av landet där ungdomsarbetslösheten är särskilt hög kan samhället genom dessa kurser nå ungdomar med utbildning som annars skulle gå arbetslösa. En undersökning från visart. ex. att 796 personer i åldern var arbetslösa (). I andra delar av landet utgör företagsskolan ett komplement till de inbyggda kurserna. Detta gäller t. ex. företagsskolorna vid varven i . Där beräknar man enligt uppgift från att statsbidraget täcker av kostnaderna för utbildningen. När statsbidraget till företagsskolorna infördes var avsikten att det skulle täcka kostnaden för en helårslön till en instruktör. En motsvarande relation skulle innebära att bidraget skulle behöva tredubblas. Det finns dock skäl som talar för att hela konstruktionen bör ses över och att nya bestämmelser för statsbidragen tas fram. I väntan på ett sådant förslag bör dock statsbidraget fördubblas och således utgå med . per heltidskurs med normalläsår. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar 1. att hos regeringen begära förslag på ny konstruktion av statsbidraget till företagsskolorna, 2. att statsbidraget tills vidare skall utgå med . per heltidskurs och normalläsår. PER () ()
mot · FZ02368 · 1976-01-16 00:00:00 — av och om årskort för resor på tåg Med nuvarande SJ-politik raseras en allt större del av det spårnät som byggts upp i vårt land. Ett realkapital förstörs av kortsiktiga ekonomiska skäl. Man räknar som om bränslet skulle vara billigt . är det ingen som tror att det blir det. Eftersom friktionen är ungefär 6-8 gånger högre på landsväg än på spår är det från energiekonomisk synpunkt klart att spåren i längden måste bli fördelaktigare. Ett privat företag måste räkna också kortsiktigt ekonomiskt för att överleva. Men samhället kan och bör låta de långsiktiga synpunkterna väga tyngts och se till hela samhällets bästa när man bestämmer riktlinjerna för de statliga företagen. Samhället kan och måste också hushålla med naturresurser och bygga upp resursförnyande system i stället för resursförbrukande. Ur sådant vidare perspektiv är det mycket oklokt att ta bort bitar i ett sammanhängande spårnät, som t. ex. skett med . SJ:s höga biljettpriser gör att många människor inte längre anser sig ha råd att åka tåg, även om resandefrekvensen ökat . Genom ideliga prisökningar och indragningar har SJ försökt kompensera ökade omkostnader. Mycket talar för att det vore bättre att i stället drastiskt sänka priserna för personresor till en nivå, så att alla självklart först räknade med tåget när de planerade en resa. Att ta bort bitar ur spårnätet verkar ungefär lika klokt som att ta bort bäckar och biflöden och tro att huvudfloden skall bibehålla sin vattenföring. Samhället bör aktivt stödja den spårbundna trafiken. Ett intressant försök skulle vara att införa årskort på tåg till ett pris som var överkomligt för alla som vill resa ofta, förslagsvis . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att på försök införa årskort för resor på tåg, förslagsvis till ett pris av . () ()
mot · FZ02369 · 1976-01-16 00:00:00 — om ändring av bestämmelserna om trafiksignaler för gående Vid gatukorsningar anger som bekant grönt ljus tillåtelse att passera och rött ljus förbud att passera. Erfarenheter då man studerar trafiken ger vid handen att gångtrafikanterna i betydande utsträckning bryter mot förbudet att gå mot rött ljus. Man kontrollerar att det icke finns några farotillbud i form av fordon ifrån någotdera hållet, och sedan passerar man under det att den laglydige gångtrafikanten står kvar och väntar tills det gröna ljuset kommer. Är vädret dåligt kan väntan vara irriterande och dessutom från praktisk synpunkt verka helt omotiverad, eftersom inga faroorsaker finns inom synhåll. Genom de många brott som redan sker uppluckras dessutom känslan för laglydnad. Något polisingripande för att skapa laglydnad på detta område har jag själv ej upptäckt. På förfrågan har uppgivits att antalet bötfällda fall är relativt få. Polisen har väsentligare uppgifter som kräver dess tid och uppmärksamhet. Man kan också för att passera en gata med trafikljus gå vid sidan om övergångsstället och passera där. Då är inget lagbrott begånget, men förfarandet verkar inte särskilt lämpligt och är dessutom mera riskfyllt än att gå över på övergångsställe. Detta förhållande av bristande laglydnad etc. kan utan att trafiksäkerheten för gående eftersättes undvikas genom att det röda ljuset för gående ersättes med gult blinkljus. Detta ljus uppmanar till skärpt uppmärksamhet men möjliggör för den gående att, där ingen risksituation föreligger, passera. vägmärkeskungörelse (VMK) finns bl. a. bestämmelser om trafiksignaler. Enligt 19 § skall trafiksignal för reglering av fordons- och gångtrafik på annan plats än vid järnvägskorsning, färja eller rörlig bro ha signalljus med fast sken i färgerna rött, gult och grönt. Särskild trafiksignal för gående skall ha signalljus med fast sken i färgerna rött och grönt. Signalljus skall anbringas i lodrät rad, det röda överst och det gröna underst. Enligt 7 S vägtrafikkungörelse (VTK) skall vägtrafikant följa anvisning för trafiken som meddelas genom vägmärke, vägmarkering eller trafiksignal. Vägtrafikant är enligt 2 S VTK "var och en som färdas eller eljest uppehåller sig på väg eller i fordon på väg, således även gående. Slutligen stadgas i 135 5 VTK att gående skall passera körbana eller cykelbana på övergångsställe, om sådant finns i närheten. 1 övrigt skall gående passera körbana eller cykelbana tvärs över denna och företrädesvis i anslutning till vägkorsning. Skall ovan nämnt förslag genomföras måste vägmärkeskungörelse ändras i överensstämmelse härmed. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ändring av trafiksignaler för gående.
mot · FZ02371 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 371 av om översyn av djurskyddslagen Avfattningen av vissa paragrafer i lagen om djurskydd (1944:219) är så tänjbar att möjligheter till brott mot lagens anda kan ske i nästan vilken utsträckning som helst utan att formellt lagbrott uppstår. När exempelvis i 2 § står att djur skall såvitt möjligt skyddas mot lidande eller i 3 § att det skall såvitt möjligt iakttagas att djur, som användes i arbete ej överanstränges, så innebär lydelsen att det icke finnes någon bestämd gräns för lidandet eller ansträngningen. Samma erinran gäller 6 §. Bestämmelser att djur i fångenskap skall motioneras saknas i lagen. Medicinskt betingade ingrepp, t. ex. borttagande av sporrar på hund och kupering av svansar på vissa hundraser, skall ske under djurets första levnadsvecka. Att av ekonomiska skäl undvika att anlita veterinär i fall enligt 11 § får ej förekomma. Varför hälsovårdsnämnderna skall ställas utanför kontrollansvar för djur som användes inom försvarsväsendet är oförståeligt (se 16 §). Det finnes anledning till en översyn av lagens formulering för att få större pregnans och förbättrat innehåll. Med hänsyn till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn av lagen med beaktande av vad i motionen anförts.
mot · FZ02373 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 373 av m. fl. om höjt anslag till Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. Av all expertis bedöms det som synnerligen viktigt att satsa mera pengar på intensifierad skogsvård. I stället för kortsynthet när det gäller skogsuttag och exploatering framstår det som allt viktigare att ägna större intresse åt de naturliga förutsättningarna att bevara och öka vårt lands skogstillgångar. måste också detta bedömas som åtgärder vilka medför gynnsamma regionalpolitiska och miljövårdsmässiga följdverkningar. Virkesbalanssituationen, främst i , är av den arten att särskilda åtgärder bedömts som erforderliga. Det står helt klart att nuvarande skogsuttag i landets norra delar leder till påtagligt sjunkande tillgång på avverkningsbar skog om 30 å . Den höga omloppstiden när det gäller skogen i norra är ytterligare ett argument för omfattande skogsvårdsåtgärder . I flera avseenden erfordras ett nytänkande när det gäller skogsskötseln, och detta kan befrämjas genom att staten framsynt satsar resurser såväl när det gäller enskilda som samhällsägda skogar. Det finns bara ett sätt att bevara och öka våra skogstillgångar, nämligen genom balanserade uttag och intensifierad skogsvård, såsom skogsodling, röjning, gallring osv. Framför allt är det viktigt att öka planteringarna som har visat en sjunkande tendens. har det också skett en betydande ökning av siutavverkningarnas andel i virkesuttaget. Från 30-40 "<> har andelen ökat till medan gallringarnas andel minskat. Det har bedömts som viktigt att sätta in särskilda åtgärder för intensifierade skogsbruksåtgärder i övre , både på grund av virkesbalanssituationen och på grund av arbetsmarknadsläget. Positiva resultat av denna satsning har också kunnat noteras, och det måste därför anses viktigt att man med hänsyn till den speciella situationen i norra går vidare på den inslagna vägen. Det är inte bara en satsning för framtiden, utan ett sådant stöd innebär också välkommet arbete och lönetillskott för många människor. Mot den bakgrunden är det en besvikelse när regeringen i bilaga 11 till budgetpropositionen föreslår en nedprutning från det av begärda beloppet på . har gjort sitt anslagsäskande utifrån de erfarenheter som gjorts under förra budgetåret. De anslagna medlen för skogsvård i norra har helt tagits i anspråk under förra budgetåret, och anför också att efterfrågan på bidragsmedel trots allt inte har kunnat tillgodoses. Mot bakgrund av det planeringsunderlag man nu har tillgängligt har man alltså föreslagit en ökning till 44,4 milj. kr. Departementschefen har icke tillmötesgått detta krav. Med hänsyn till vår uppfattning om alt ökade insatser måste göras för att intensifiera skogsvården, inte minst i norra , kan vi icke dela besparingsambitionen på detta område. Ökade insatser är från samhällsekonomisk synpunkt lönsamma på . Det är ett bättre alternativ än fortsatt hänsynslös rovdrift med skogsresurserna. Med hänvisning till det anförda föreslås att under D 5 Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. i Bilaga 11 till budgetpropositionen måtte anvisa . i enlighet med av begärt anslag. (vpk) (vpk)
mot · FZ02374 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 374 av i Heden m. fl. om statliga företags beställningar Den svenska teko-industrin arbetar under synnerligen svåra ekonomiska förhållanden. Konkurrensen från utlandet, speciellt från lågprisländer, har förorsakat att många företag nödgats friställa arbetare och tjänstemän. I vissa fall har företag helt upphört. Det ökande antalet konkurser är också alarmerande. Denna utveckling inom näringslivet har medfört att beslutat om vissa åtgärder till stöd för teko-industrin. Riksdagsbeslutet innebär bl. a. att statliga företag skall tidigarelägga beställningar för att sysselsättningen skall kunna upprätthållas och ytterligare permitteringar förhindras. Beslutet om licenstvång för införsel av teko-varor är också en åtgärd för att förbättra konkurrenskraften för hemmaindustrin. Det statligt ägda Sweteco-företaget ämnar, enligt uppgift från företagsledaren, lägga ut beställningar av teko-produkter, i form av lönsömnad, i andra länder. Detta är ytterst anmärkningsvärt i då hemmaindustrin kämpar en ojämn kamp mot utlandskonkurrensen. Genom dessa beställningar motverkar sålunda det statliga teko-företaget , som tillika finansieras genom den statliga investeringsbanken, de av fattade besluten till vissa stödåtgärder för hemmaindustrin. , teko-företag liksom andra företag, bör i första hand lägga ut sina beställningar hos företag som har sin tillverkning inom landet. Detta inte minst då svårigheterna med sysselsättningen är uppenbara. Med stöd av vad som sålunda anförts hemställs att uttalar att statliga företag i första hand bör lägga ut beställningar, som t. ex. lönsömnad, hos företag inom . () i Heden () ()
mot · FZ02376 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 376 av m. fl. om driftkostnaderna för statligt ägda arrendefastigheter i Oljepriserna har stigit mycket kraftigt. Detta har fått till följd att de som arrenderar norrländska fjällägenheter och jämtländska arrendelägenheter och tar sin el-ström från enskilt installerade oljeaggregat fått mycket höga driftkostnader för sin el-ström i förhållande till dem som tar sin el-ström från andra kraftkällor. Staten har i ca 100 arrendefastigheter och av dessa har tjugo fastigheter oljeaggregat. I finns det fjorton fastigheter som har oljeaggregat och i fem fastigheter. Driftkostnaderna för oljeaggregaten (oljekostnaderna) uppgår tili ca . och fastighet, medan motsvarande kostnader för el-ström från andra kraftkällor uppgår till ca . I bägge fallen avses hushållsström. Staten har här ett visst ansvar och bör i egenskap av fastighetsägare söka utjämna skillnaderna i kostnader genom en subvention av de överkostnader som uppstår vid produktion av elkraft från dessa oljeaggregat. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för den el-ström som framställs från enskilt installerade oljeaggregat vid norrländska fjällägenheter och jämtländska arrendelägenheter som ägs av staten. () ()
mot · FZ02377 · 1976-01-14 00:00:00 — Motion 1975/76: 377 av om uppräkning av vissa livräntor Statstjänsteman som innehar eller innehaft pensionsberättigad tjänst men av en eller annan anledning före pensionsavgång frånträder densamma tillerkänns författningsenligt en livränta grundad på under tjänsteåren inbetalda pensionsavgifter. beräknas pensionsavgiften vid lönesättningen så att avdrag för dessa ej görs. Livräntan fastställs till ett visst månatligt belopp och börjar utbetalas vid uppnådd pensionsålder. De livräntor som fastställts för dem som avgått efter är genom anknytning till basbeloppet värdesäkrade. Övriga livräntor, dvs. de som beviljats befattningshavare enligt allmänna pensionsreglemente (SPR) () och de som beviljats enligt äldre reglementen, kvarstår till beloppet lika som då de beviljades. Enligt uppgift fanns omkring 1 200 egenlivräntor och 650 familjelivräntor beviljade enligt SPR. Livräntor enligt äldre reglementen kan enligt uppgift uppskattas till ca 2 500 egenlivräntor och 1 000 familjelivräntor. Det kan icke anses vara rättvist mot livräntetagarna att livräntor, som grundats på deras egna inbetalningar av pengar med gällande penningvärde, utbetalas med oförändrat belopp med penningar med ett långt mindre värde. Som exempel kan anges att en livränta på exempelvis /mån. motsvaras i dagens penningvärde, om livräntan beviljades 1930 av . Omvänt gäller att en livränta som utgår med /mån. Livräntorna motsvarar den pension som skulle ha utfallit därest tjänsteinnehavaren kvarblivit i tjänst till uppnådd pensionsålder. Även om pensionerna också släpat efter i kampen mot penningvärdeförsämringen, har dock viss kompensation givits pensionärerna. Det är angeläget att även livräntetagarna får sina livräntor uppräknade till dagens penningvärde och att dessa sedan liksom de nyare livräntorna genom exempelvis knytning till basbeloppet värdesäkras. En så ingripande fråga torde icke kunna lösas genom förhandlingar. Ett särskilt ingripande torde vara ofrånkomligt. Eftersom ärendets ekonomiska konsekvenser icke kan överblickas bör i första hand en utredning rörande kostnader genomföras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att av regeringen begär utredning och förslag rörande uppräkning och värdesäkring av livräntor beviljade före .
mot · FZ02379 · 1976-01-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:87 om utbyggnad av stiftelsen i och I regeringens proposition 1975/76:87 föreslås en utbyggnad av industricentraanläggningarna i och till den storlek som ursprungligen beräknades för fullt utbyggt industricentrum. Vi noterar med stor tillfredsställelse detta förslag. Industricentraanläggningar kommer att få stor betydelse för utvecklingen av industriverksamhet i inland. I betänkandet Industricentra (Ds In 1972:13) föreslog industricentrautredningen en försöksverksamhet som också skulle omfatta orterna i och i . Dessa orter motsvarade enligt utredningen väl de krav i fråga om industriell miljö och kommersiell och samhällelig service som kan ställas från företagens och de anställdas sida. Utredningen föreslog att försöksverksamheten i ett första skede skulle begränsas till och . Regeringen följde utredningen i denna del. Men utredningen föreslog också att vid positiva erfarenheter förutsättningarna borde prövas att i en senare utbyggnadsetapp också förlägga industricentraanläggningar till och . Stiftelsen Industricentra, som av statsmakterna ålagts ansvaret för planering för fortsatt utbyggnad av s. k. industricentra, har låtit vid utarbeta underlag för industricentralokalisering. Även i detta utredningsmaterial har man kommit till slutsatsen att tillhör de kommuner som klart kan urskiljas i en första prioriteringsgrupp bland orter lämpliga för fortsatt utbyggnad av industricentraanläggningar. Stiftelsens utredning har redovisats för som bilaga till en skrivelse om fortsatt utbyggnad av industricentra. I propositionen 1975/76:87 redovisar regeringen att man planerar att senare /återkomma med förslag om fortsatta utbyggnader av anläggningar. Vi anser det angeläget att hos regeringen understryker de många skäl som talar för att behandlas med förtur i den kommande planeringen för utbyggnad av industricentra. Med hänvisning till vad som här framförts får vi hemställa att hos regeringen anhåller att särskilt beaktas som lokaliseringsort i det förslag till fortsatt utbyggnad av industricentraanläggningar som aviseras i regeringens proposition 1975/76:87. () ()
mot · FZ02381 · 1976-01-15 00:00:00 — om förbud mot anläggande av flygplats och väg på odlad mark Ingen generation har så hårt som vår exploaterat naturtillgångarna i vårt land. Det senaste halvseklet har inneburit förstörelse av en stor del av den hävdade, för jordbruksproduktion mest lämpliga marken. På goda jordar som burit säd har industrier och tätorter, vägar och flygplatser lagts. Stundom har vanlig tanklöshet, stundom besinningslös planering och profithunger varit anledning till denna vandalisering av oersättliga tillgångar och omistliga värden. Denna oförsvarliga användning av den odlade och odlingsbara jorden kunde förstås i som ansåg att jordens tillgångar var mer än tillräckliga, men när vi vet knappheten på god jord och den ökade mänsklighetens behov vilar ett tungt ansvar på oss som låter utvecklingen fortsätta i denna riktning. har vid några av de senaste riksmötena uttalat att odlad jord och jord lämplig för odling icke skall användas för andra ändamål. Trots detta för man på sina håll i landet fram förslag om byggnad av storflygplatser på åkerjord och bondebygd. Det synes som om den nuvarande lagstiftningen inte kan hindra exploateringen av sädesjord av olika slag, och måste uttala sin mening i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning som hindrar att flygplatser och trafikleder läggs på odlad jord. () i Agnäs
mot · FZ02382 · 1976-01-15 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot s. k. byggfusk I har den tekniska och ekonomiska utvecklingen gått snabbt fram . För husbyggandets del har det inneburit att nya material, konstruktioner, utrustningar och byggmetoder kommit till användning. Med tanke på den tekniska och ekonomiska förändring som skett och som syftat till att skapa bättre boendeförhållanden kan det anses märkligt att avhjälpande av fel i produktionen inom byggnadsindustrin kostar samhället och bostadskonsumenterna 1-1,. Dessa kostnader har i många fall felaktigt betecknats som s. k. byggfusk från byggnadsarbetarnas sida. Många av de funktionsstörningar som uppstår efter en färdigställande beror på bristande kunskap om konstruktionernas och installationernas verkningssätt. Den snabba byggnadstekniska utvecklingen har medfört informationsproblem. Gjorda erfarenheter av nya material, konstruktioner och installationer når inte fram i tillräcklig omfattning till dem som är verksamma inom byggbranschen. för byggnadsforskning påpekar med all rätt att ökade insatser behövs när det gäller informationen. Informationen bör därför utvecklas inom alla led i byggprocessen, där både projektorer, arkitekter, arbetsledare och byggnadsarbetare borde vara naturliga informationsmottagare. Vi delar även den uppfattning som föredraganden anför i budgetpropositionen 1975/76:100, bilaga 14, att forskningsproblemen delvis håller på att ändra karaktär som följd av att den kvantitativa bostadsbristen i landet i stort sett avvecklats och att ökad uppmärksamhet nu behöver ägnas frågor rörande bostädernas drift och underhållskostnader. För att uppnå dessa intentioner torde därför en samlad och inriktad information vara en rätt väg för att förhindra de problem som anförts i föreliggande motion. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att åstadkomma en utökad informationsverksamhet för att motverka brister inom byggandet.
mot · FZ02384 · 1976-01-16 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till sjukpenning åt handikappad, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:383 hemställer att hos regeringen begär 1. förslag till sådan ändring av lagen om allmän försäkring att handikappade och långvarigt sjuka kan fä sjukpenning vid bortovaro från arbetet för nödvändiga återbesök och kontroller inom sjukvården och 2. att pensionskommittén får i uppdrag att utreda frågan om rätt till ATP för den som uppbär partiell förtidspension. /ENKEL (fp) () ()
mot · FZ02385 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 385 av m. fl. om ökat stöd åt handikappade elever i och gymnasie Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:383 hemställer 1. till Länsskolnämnderna (D 2) ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag för ytterligare två tjänster som konsulenter för rörelsehindrade elever m. m., 2. till Bidrag till driften av grundskolor m. m. (D 8) ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag för personell assistans till handikappade elever, 3. till Bidrag till driften av gymnasieskolor (D 16) ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag för tekniska och administrativa stödåtgärder åt handikappade elever. () ()
mot · FZ02386 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 386 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:383 hemställer att hos regeringen begär förslag som syftar till att göra allmänna färdmedel tillgängliga för handikappade. PER () () () /ENKEL (fp) () () () () ()
mot · FZ02387 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 387 av m,fl. om höjt bidrag till anordnande av halvskyddat arbete Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:383 hemställer att hos regeringen begär förslag till höjt bidrag till anordnande av halvskyddat arbete. /ENKEL (fp) () i () ()