mot · FZ022240 · 1976-03-15 00:00:00 — 1975/76: 2240 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. Kortare arbetsdag för småbarnsföräldrar är en mycket angelägen och brådskande familjepolitisk reform. Förslag om en sådan saknas emellertid i propositionen. 1 denna motion föreslås att begär förslag till höstriksdagen om rätt till förkortad arbetsdag för småbarnsföräldrar med ersättning för inkomstbortfallet, som gör det möjligt för föräldrarna att utnyttja denna rätt. Vi stödjer de förslag om utbyggnad av föräldraförsäkringen som läggs fram i proposition nr 133 och redovisar i denna motion några förslag om ytterligare förbättringar. Dessa tillägg är betydelsefulla för familjerna men likväl inte mera kostnadskrävande än att de för /77 kan rymmas inom de medel som beräknats i budgetpropositionen. Dagen för ett adoptivbarns ankomst till familjen och inte, som , barnets födelse måste vara den tidpunkt från vilken föräldrapenningen skall börja räknas. Adoptivbarn måste jämställas med andra barn inom föräldraförsäkringen. Fadern bör få rätt till ledighet med föräldrapenning även i samband med första barnets födelse. Faderns möjligheter att redan från början få god kontakt med barnet är sannolikt av avgörande betydelse för arbetsfördelningen mellan föräldrarna i fortsättningen. När nyfödda barn inte kan komma hem efter födelsen, begränsas enligt nuvarande bestämmelser föräldrarnas rätt till föräldrapenning. Denna begränsning är omotiverad och bör tas bort. Åldersgränsen för rätten till föräldrapenning för värd av sjuka barn bör höjas från 10 till . Samma åldersgräns bör gälla för rätten till resekostnadsersättning när barnen vårdas på sjukhus. Antalet ersättningsberättigade dagar bör höjas när barnen vistas på sjukhus, så att föräldrarna kan få möjlighet att hålla regelbunden kontakt med barnen. Barnen måste ha en central plats i familjepolitiken. En satsning på barnen kommer att ge resultat, både mänskligt och samhällsekonomiskt. Det är under de viktiga småbarnsåren som en samhällsinsats har den största betydelsen. En satsning på barnen innebär ofta att man satsar på deras föräldrar. Familjepolitiken skall stödja och komplettera familjen och hjälpa individerna 1 1975/76. att utvecklas efter sina förutsättningar. Utbyggnaden av samhällets barnomsorg är mycket angelägen som ett komplement till dagens lilla familj. Familjepolitiska reformer spelar en stor roll för att skapa ökad jämlikhet mellan dem som har och dem som inte har barn. De skall också syfta till att öka valmöjligheterna för familjerna. Detta krav på ökad valfrihet betyder inte bara rätt att välja mellan olika alternativ utan också möjlighet att på skilda sätt kombinera olika alternativ. Det finns ingen lösning som är bra för alla. Familjepolitiken har också stor betydelse i arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män. har tidigare lagt fram krav på en rad familjepolitiska reformer. I en partimotion (motion 1975/76:472) krävs bl. a. utbyggd barnomsorg, rätt till kortare arbetstid för småbarnsföräldrar, utbyggd föräldraförsäkring och vårdnadsbidrag till alla barn under en viss ålder. Vårdnadsbidraget bör ingå i föräldraförsäkringen, vara obeskattat och utgå till alla med ett enhetligt belopp per barn. och barn kan vara riktpunkt för en reform. Bidraget bör kunna användas till att betala antingen daghemsavgift, barntillsyn i annan form eller vara ett bidrag till den egna vårdinsatsen. Andra viktiga reformer är allmän föräldrautbildning, lag mot könsdiskriminering, värdesäkring av de allmänna barnbidragen och höjd sjukpenning för hemarbetande. Kortare arbetsdag för småbarnsföräldrar undersökningar visar att över hälften av alla barn som vistas i daghem eller familjedaghem är där mer än och att de minsta barnen har de längsta vistelsetiderna. Det är allvarligt att så många barn just under sin känsligaste och mest formbara period i livet får för litet föräldrakontakt och att den kontakt de får blir för mager, eftersom både föräldrar och barn ofta är för trötta och föräldrarna inte orkar ge sina barn en tillräcklig, känslomässig grund att bygga vidare på. Många unga förvärvsarbetande föräldrar har så gott som ingen fritid. Förvärvsarbete, resor, hemarbete, kanske samhällsarbete och fortsatta studier gör det svårt att få tidsschemat att gå ihop. Men ingen skall behöva välja mellan barn och yrkesarbete därför att arbetslivets krav är så höga att de inte går att förena med ett aktivt föräldraskap. Därför är förkortad arbetsdag för småbarnsföräldrar en angelägen familjepolitisk reform. Rätten till kortare arbetstid bör förenas med ett ekonomiskt stöd som gör det möjligt för föräldrarna att utnyttja den. Då kan både kvinnor och män förkorta sin arbetsdag utan att förlora nämnvärt ekonomiskt på det. Vi anser att föräldrar till barn , som förkortar sin arbetsdag , bör få ersättning för inkomstbortfallet. Denna ersättning skall kunna utgå till båda föräldrarna, dock ej . att vi - liksom farniljestödsutredningen - anser att en delföräldrapenning bör finnas inom föräldraförsäkringen. Utredningens förslag bör i sina huvuddrag utgöra underlag för en reform. Kortare arbetsdag för småbarnsföräldrar är ett etappmål på vägen mot sex timmars arbetsdag för alla. prognoser tyder dock på att det kommer att dröja länge innan vi har resurser att genomföra denna stora reform. Därför är det så mycket angelägnare att genomföra rätten till en förkortad arbetsdag för den grupp som har det största behovet av den. En förkortad arbetsdag för småbarnsföräldrar är en brådskande reform därför att utbyggnaden av samhällets barnomsorg medför att allt flera småbarnsföräldrar får praktiska möjligheter att förvärvsarbeta och att allt fler barn då kommer att vistas för länge i daghem eller familjedaghem. Regeringen har ännu inte velat lägga fram förslag till en sådan reform, som föreslagits av familjestödsutredningen. Vi är medvetna om att olika praktiska problem kan uppkomma, då arbetstiden förkortas för småbarnsföräldrarna, men vi menar att dessa problem är möjliga att lösa - i de flesta fall utan större svårigheter. För att inte reformen skall ytterligare försenas måste förslag läggas fram för . Vi har tidigare (motion 1975/76:472) framhållit att föräldrapenningen bör förlängas, och i ett första steg . Några förslag om förlängning framläggs emellertid inte i propositionen. Då vi förutsätter att frågan om fortsatt utbyggnad av föräldraförsäkringen kommer att behandlas i samband med förslag om kortare arbetstid för småbarnsföräldrar och då frågor om föräldrapenning och delföräldrapenning naturligen hör samman, framlägger vi inte i denna motion några förslag till beslut nu om förlängd ersättningstid. Vi vill emellertid understryka att vi betraktar en förlängning av föräldrapenningen som en betydelsefull reform. Föräldrapenning för vård av adoptivbarn kan utgå från det barnet kom i adoptivföräldrarnas vård. Ersättningen kan dock bara utgå till dess barnet är . Är barnet äldre än men vid mottagandet, finns en särskild föräldrapenning . I propositionen föreslås att denna särskilda föräldrapenning förlängs om barnet är och om barnet är mellan sex och . Detta är enligt vår mening inte tillräckligt. För att stabila kontakter mellan adoptivföräldrar och adoptivbarn skall kunna etableras måste det finnas reella möjligheter att utnyttja hela ersättningsperioden. Detta i sin tur innebär att dagen för adoptivbarnets ankomst till familjen, och inte som barnets födelse, måste vara den tidpunkt från vilken föräldrapenningen skall börja räknas. Frågan om ersättningstidens längd kan inte bedömas med utgångspunkt enbart i behovet att lösa praktiska problem i samband med barnets ankomst. Behovet av att skapa känslomässiga kontakter mellan barn och föräldrar är det mest angelägna och bör vara avgörande för ersättningstidens längd. Adoptivbarn har nämligen ofta vuxit upp på institutioner, bytt vuxenkontakter och miljö, och de behöver därför ofta ta igen vad de förlorat i olika känslomässiga kontakter. Tiden för att ge barnen trygghet i deras nya miljö måste vara tämligen lång. Generellt torde behövas ju äldre barnen är vid ankomsten. Flera remissinstanser anser också att tiden bör vara densamma för adoptivbarn som för andra. Vi föreslår alltså att bestämmelserna ändras så, att föräldrapenning till foster- eller adoptivföräldrar utgår med samma maximitid som till andra föräldrar, dock räknat för barnets ankomst till familjen. Vid bifall till detta förslag erfordras inte den särskilda föräldrapenningen till adoptivföräldrar. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Faderns rätt till föräldrapenning i samband med barns födelse Enligt nuvarande och föreslagna bestämmelser har förälder rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn, bl. a. i samband med annat barns födelse. Det betyder i praktiken att fadern har rätt att med ersättning från föräldraförsäkringen avstå från förvärvsarbete medan modern ligger på BB och möjligen i samband med moderns och det nya barnets hemkomst. När första barnet föds i en familj, finns emellertid inte denna möjlighet. Enligt vår mening är det av stor betydelse för faderns möjlighet att få en nära kontakt med sitt barn att han redan från början har tid att delta i skötseln av barnet. Han bör redan under BB-vistelsen ha möjlighet att vara med och sköta barnet. I samband med moderns och barnets hemkomst från BB är det också ett viktigt stöd för modern om även fadern kan vara hemma i början. Faderns möjligheter att redan från början få god kontakt med barnet är dessutom sannolikt av avgörande betydelse för hur familjen ordnar det för sig . Det är med andra ord ägnat att motverka att en arbetsfördelning som bygger på förlegade könsrollsmönster bibehålls i de unga familjerna. Det vore i och för sig önskvärt att föräldraförsäkringen gav fadern en rejäl möjlighet att avstå från förvärvsarbete i samband med varje barnafödelse i familjen utan att ta i anspråk den kvot som finns för ledighet för tillfällig vård av barn. Detta skulle emellertid bli förhållandevis kostnadskrävande och måste vägas mot andra angelägna reformer inom familjepolitiken vid den fortsatta utbyggnaden av familjestödet. Som ett första steg bör dock enligt vår mening bestämmelserna ändras så, att den rätt till ledighet som föreslås för tillfällig vård av barn får utnyttjas även i samband med första barnets födelse. Fadern skulle alltså ha rätt att ta ledigt vid första barnets födelse inom ramen för de som skall gälla för familjer med ett barn. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Nyfödda barn på sjukhus m. m. Föräldrapenning kan utgå längst till tvåhundrasjuttionde dagen efter den då barnet lotts. Om föräldrarna på grund av sjukdom hos barnet eller föräldrarna varit förhindrade att ha barnet i sin vård minskar deras rätt till föräldrapenning. Enligt vår mening bör begränsningen i rätten att skjuta upp uttaget av föräldrapenningen då barnet eller föräldrarna vistas på sjukhus helt tas bort. Någon motivering för denna gräns har knappast givits, då frågan har behandlats i . Regeln innebär att de familjer som tvingas ha sitt nyfödda barn på sjukhus mer än inte kan utnyttja hela föräldrapenningen, när barnet kommer hem. Samma förlust gör förälder som drabbas av epidemisk sjukdom som annars är ersättningsberättigad. Det säger sig självt att behovet av samvaro mellan föräldrar och barn inte minskar därför att barnet måste tillbringa av sitt liv på sjukhus. Denna begränsningsregel måste för de berörda familjerna framstå som meningslös och orättvis. Någon risk för missbruk föreligger inte. Lagtekniskt innebär vårt förslag att sista stycket utgår ur 4 kap. 2 5 lagen om ändring i lagen om allmän försäkring. bör besluta om sådan lydelse av lagen. Föräldrapenning vid barns sjukdom Vi hälsar med tillfredsställelse propositionens förslag om att förlänga det antal dagar som föräldrarna har rätt till ersättning från den allmänna försäkringen, när de avstår från förvärvsarbete på grund av barns eller ordinarie vårdares sjukdom. Vi har senast föreslagit sådana förbättringar. Erfarenheterna av denna stödform har också visat att maximitiderna bara utnyttjas av dem som verkligen har behov därav. Förlängningen av maximitiderna bör därför göra det möjligt att utan onödig prövning av enskilda fall förbättra stödet för de familjer som är särskilt drabbade av sjukdom hos barnen. Enligt vår mening bör höja åldersgränsen för rätt till ersättning. Enligt nuvarande och föreslagna bestämmelser föreligger rätt till denna form av ersättning bara om barnet ej har fyllt . Det är uppenbart att inte alla tioåringar vid sjukdom kan klara sig helt utan föräldrarnas stöd när de blir sjuka. Det gäller kanske särskilt för klena barn och sådana barn som lider av någon kronisk sjukdom. I dessa fall innebär en akut infektion e. d. krav på särskilt omsorgsfull vård. Erfarenheterna av denna stödform tyder på att åldersgränsen kan höjas utan att fler än de som verkligen behöver stödet utnyttjar det. Vi föreslår att åldersgränsen för rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn höjs till . På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. När barn vistas länge på sjukhus räcker sannolikt inte ens de föreslagna Vid långvarig sjukhusvistelse är det mycket angeläget att barnen kan hålla kontakt med sina föräldrar. Det föreslagna reseersättningssystemet bygger ju också på denna uppfattning. Vi har tidigare föreslagit att begär förslag om att en särskild rätt till ersättning från försäkringen utöver de föreslagna maximitiderna skall införas då föräldrar avstår från förvärvsarbete för att besöka sina barn på sjukhus. Vi upprepar förslaget i denna motion. Resekostnadsersättning vid besök hos barn på sjukhus I propositionen föreslås också att ersättning skall kunna utgå för en resa för besök hos barn på sjukhus. Också detta förslag hälsar vi med tillfredsställelse. Även här föreslås emellertid åldersgränsen . I likhet med vad Fredrika-Bremer-Förbundet anfört under remissbehandlingen anser vi att åldersgränsen bör bestämmas till . Denna uppfattning bör ges regeringen till känna. Föräldrars kontakt med förskoleverksamheten Rätten till föräldrapenning för tillfällig vård av barn skall enligt propositionen också omfatta föräldrarnas kontakt med förskolan. Föräldrapenning skall kunna utgå under en hel eller två halva dagar för kontakt med förskoleverksamheten i samhällets barnomsorg. avser att först senare återkomma till de särskilda frågor som är förknippade med barnets introduktion i förskola och annan barnomsorg. Det är enligt vår mening mycket viktigt att barnets inskolningsperiod på daghemmet inte av ekonomiska skäl blir för kort. Inskolningen av ett barn i daghem eller familjedaghem är av stor betydelse för barnets anpassning och trivsel och kan bli inledningen till ett gott samarbete mellan föräldrar och personal. Vi förutsätter därför att det fortsatta utredningsarbetet på den na punkt bedrives skyndsamt. I propositionen framläggs också förslag till lag om rätt till föräldraledighet. Det är även enligt vår mening angeläget att vi fåren lagstiftning som klarare och mera fullständigt slår fast föräldrarnas rätt till ledighet från anställningen de med ersättning från föräldraförsäkringen stannar hemma från arbetet för att vårda sina barn. Rätten till ledighet bör också utvidgas utöver den tid som ersätts av föräldraförsäkringen, t. ex. rätt till kortare arbetstid till dess barnet är . Rätten att förkorta arbetstiden bör gälla för en större grupp föräldrar, trots att rätten att få inkomstbortfallet täckt måste begränsas av kostnadsskäl. En liknande möjlighet har redan de statligt anställda. att en sådan utvidgad rätt skulle inforas. 1 propositionen aviseras en utredning om dessa frågor. Det är angeläget att utredningen sker snabbt. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att beslutar att hos regeringen begära a. förslag till om rätt till förkortning av arbetsdagen för småbarnsföräldrar och införande av delföräldrapenning, b. förslag till utökad rätt till föräldrapenning för de dagar barn vårdas på sjukhus, i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar anta sådan lydelse av lagen om ändring i lagen om allmän försäkring a. att adoptivföräldrar erhåller rätt till föräldrapenning som vid barns födelse, räknat för barnets ankomst till familjen, b. att sista stycket 4 kap. 2 § utgår, c. att fadern erhåller rätt till föräldrapenning enligt 4 kap 9 § även vid första barnets födelse, d. att åldersgränsen i 4 kap. 8 $ höjs från till , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om höjning av åldersgränsen för rätt till resekostnadsersättning vid besök hos barn på sjukhus. /ENKEL (fp)