mot · FZ02182 · 1976-01-12 00:00:00 — av m. fl. om statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna Sammanfattning: I partimotioner av kommunisterna föreslås omedelbara ekonomiska lättnader för kommuner och landsting genom statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna, statligt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg samt befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift. Ökade statliga insatser på dessa områden bor enligt motionen finansieras genom en extra bolagsskatt. En överenskommelse träffades mellan regeringen å ena sidan samt och å andra sidan om begränsning av kommunalskatternas höjning . I överenskommelsen förutsattes att eventuella kommunalskattehöjningar under dessa år skall företas endast i tvingande fall och då maximeras till sammanlagt . på den sammanlagda kommunal- och landstingsskatten. Överenskommelsen innebar också att statsbidrag på 1 200 milj. kr., motsvarande ca per skattekrona vartdera året, skulle utgå. De flesta landsting och ett betydande antal kommuner har höjt skatten för , och uppskattningsvis torde ca av den till . maximerade skattehöjningen ha tagits ut redan första året. Den genomsnittliga utdebiteringen ligger nu . Detta visar att statsbidragen är helt otillräckliga som kompensation för kommunernas ökade kostnader. Kommunernas budgetarbete har därtill starkt präglats av återhållsamhet i fråga om utgifterna, även för socialt betydelsefulla uppgifter, vilket ofrånkomligen leder till försämrad service. Stark oro råder rörande den kommunalekonomiska situationen . Ökade statliga insatser i syfte att lätta det ekonomiska trycket på kommuner och landsting är nödvändiga och ter sig så mycket mera angelägna och motiverade med tanke på att olika statliga beslut negativt påverkat kommunernas ekonomi. Haga-uppgörelserna har sålunda medfört ökade utgifter och minskade inkomster för kommuner och landsting. Företagens avdragsgilla avsättningar till arbetsmiljöfond och särskild investeringsfond undandrar också kommunerna skatteinkomster på uppskattningsvis . Det förhållandet att staten tar hela skatteinkomsten från den numera beskattade ersättningen från är ytterligare ett exempel. Syftet med omläggningen av den statliga inkomstskatten har angetts vara att lätta skattebördan för stora löntagargrupper. Då i samband med skat teomläggningen ökade kostnader för kommunerna framtvingar höjda kommunalskatter minskas värdet av sänkt statsskatt för stora grupper låg- och medelinkomsttagare. En kommunalskattehöjning på . tar tillbaka en betydande del av sänkningen av den statliga skatten i de vanliga inkomstlägena. Till bilden hör också att kommunalskatterna har större tyngd än den direkta statliga skatten i inkomstlägen upp till 70 000 - , alltså för de flesta inkomsttagarna. Av intresse kan också vara att notera att den totala summa som erläggs i kommunalskatt är betydligt större än vad som erläggs i direkt statlig skatt. uppskattas beloppen till resp. och . Kommunernas ekonomi har varit föremål för en särskild utredning utan att några förslag till åtgärder framlagts eller synes vara att vänta . En särskild utredning rörande skatteutjämningssystemet har f. ö. tillsatts. De av skatteutredning framlagda förslagen till provisoriska skatteomläggningar har däremot ytterligare förstärkt de kommunalekonomiska problemen, bl. a. genom höjda arbetsgivaravgifter. Ett speciellt problem är minskade skatteinkomster till kommunerna från företagen, bl. a. i samband med ökade avdragsgilla avsättningar till olika fonder. Sådana inkomstbortfall borde kompenseras genom någon form av extra bolagsskatt. Trots att olika åtgärder på det skattepolitiska området i hög grad berör kommunernas ekonomi saknas ett samlat grepp över hur de kommunalekonomiska frågorna skall lösas. Den ekonomiska situationen för landets kommuner och landsting är sådan att särskilda åtgärder för att lätta det omedelbara trycket ter sig nödvändiga, oberoende av pågående utredningar. förordar kommunisterna ett statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna, ett statligt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg samt befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift. Enligt vår mening är detta möjliga åtgärder utan att avvakta pågående utredningar. Det är därtill kostnadskrävande områden för kommuner och landsting. Lättnader på dessa områden skulle möjliggöra fortsatt utbyggnad av den kommunala servicen utan nya betungande kommunalskattehöjningar. Ökade statliga insatser på dessa områden bör enligt vår mening finansieras genom en extra bolagsskatt. Detta är särskilt motiverat med hänsyn till det inkomstbortfall förstat och kommun som följer av gällande avdragsregler vid avsättning till fonder. En sådan skatt finner vi det vara möjligt att införa utan att avvakta pågående utredningar. I motionen 1975/76:171 görs hemställan beträffande allmän arbetsgivaravgift och extra bolagsskatt. Med hänvisning till det anförda föreslås1 att beslutar att hos regeringen begära förslag om statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna. (vpk) i (vpk) i (Se även mot. 1975/76:214)