mot · FZ022484 · 1976-04-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:182 om information, utbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivet m. m. I propositionen 1975/76:182 föreslås vissa åtgärder för information, utbildning och forskning mot bakgrund av den föreslagna lagstiftningen om medbestämmande i arbetslivet. a. föreslås inrättandet av ett särskilt forskningsinstitut. Allmänt präglas regeringens förslag av den felaktiga föreställningen att det råder en intressegemenskap mellan parterna på arbetsmarknaden, dvs. mellan arbetsköpare och lönearbetare. I verkligheten existerar en grundläggande intressemotsättning, där arbetsköparna eftersträvar att tillskansa sig mesta möjliga arbete av de arbetande till lägsta möjliga kostnader. Det är detta som är grunden för kapitalets profiter och expansion. Mot detta ställs de lönearbetandes kamp för sina intressen - högre löner, bättre arbetsvillkor och arbetsmiljö. I regeringens förslag åskådliggörs också en annan felaktig föreställning, nämligen att det råder likvärdiga styrkeförhållanden mellan parterna på arbetsmarknaden. I verkligheten finns en avgörande ojämlikhet, vilken grundar sig på ägandet och kontrollen av produktionsmedlen och där den monopolkapitalistiska staten utgör den yttersta garanten för det enskilda ägandet. Det är denna ojämlikhet som nödvändiggjort en viss lagstiftning för att skydda de arbetande mot de mest extrema formerna av rovdrift. Den felaktiga samhällssyn som regeringen ger uttryck för i propositionen och som klarast framträder i förslaget till särskilt gör att regeringen i sitt praktiska handlande kommer att företräda kapitalintressena och därmed motverka de lönearbetandes intressen. Man föreslår således att ledningen för institutet skall utgöras av en styrelse bestående av lika många representanter för arbetsköpar- resp. lönearbetarsidan och att partsintressena skall balanseras av företrädare för staten och forskare. Till detta kommer att arbetet inom institutet skall finansieras genom projektanslag, vilket ger arbetsköparsidan avgjorda fördelar både genom dess större tillgång till ekonomiska resurser och genom den forskningsverksamhet som utvecklats genom direkta anslag från företag. Uppgifterna för det föreslagna forskningsinstitutet anges i propositionen vara att bedriva "forskning och utvecklingsarbete kring problem som rör individer och grupper i arbetslivet, arbetsmarknadsparternas relationer och inflytandefrågor samt arbetsorganisationen och dess funktionssätt". görande problemställningen är då vems intressen - arbetsköparnas eller lönearbetarnas - som denna forskning skall tjäna. Med den föreslagna utformningen kommer den att tjäna arbetsköparintressena. Det forskningsarbete som företagen bedrivit har sysslat just med de problemställningar som anges som det föreslagna institutets verksamhetsområde och har gjort det i syfte att finna metoder för att maximera uttaget av arbete från varje enskild lönearbetare. Detta forskningsarbete har också varit framgångsrikt från arbetsköparnas synpunkt och har verksamt bidragit till den psykiska och fysiska förslitning som lönearbetarna utsätts för . Vpk vänder sig bestämt mot att kapitalet tillförs ytterligare forskningsresurser på det sätt som föreslås i propositionen. Det råder däremot inget tvivel om att det behövs en forskning inom de områden som föreslås i propositionen, men riktningsgivande för denna forskning skall vara att den skall tjäna de lönearbetandes intressen; en forskning som syftar till att klarlägga för de arbetande negativa förhållanden inom för dem väsentliga ämnesområden och som kan utgöra ett viktigt bidrag till deras kamp för att förändra dessa förhållanden. 1 konsekvens med denna inriktning bör ledningen av det föreslagna forskningsinstitutet helt innehas och styrelsen utses av de fackliga organisationerna. resurser kommer, förutom direkta forskningsinsatser, att i betydande utsträckning upptas av probleminventering och problemformulering, liksom av samordnande uppgifter. Det förutsätts att detta arbete kommer att ske i nära samarbete med de arbetande och utifrån deras uttryckta intressen. Det är därför inte acceptabelt att arbetet i avgörande utsträckning skall ske genom att medel söks på för projektarbete vanligt sätt, varvid det skulle komma att ske en överprövning av de arbetandes prioriteringar, exempelvis i den partssammansatta arbetarskyddsfonden. 1 stället bör finansieringen ske genom statsbidrag, och kostnaderna belasta produktionen. Enligt regeringens förslag kommer forskningsinstitutet att ha en forskarstab på ett tiotal personer, vartill kommer viss projektanknuten personal. Detta kan i inledningen vara en rimlig dimensionering, som emellertid innebär att de fackliga organisationerna bör tillföras ytterligare forskningsresurser. Detta bör ske genom att de fackliga organisationerna får möjlighet att söka forskningsmedel ur arbetarskyddsfonden. Arbetsplatserna betraktas fortfarande som enskilt område, vilket kommer att ge arbetsköparna möjlighet att stoppa för dem obekvämt forskningsarbete. Det finns åtskilliga exempel på hur de har utnyttjat denna möjlighet, och det finns all anledning att befara att de kommer att utnyttja den även i fortsättningen, vilket kan leda till att arbetslivsforskningen kommer att vara hänvisad till i huvudsak banala problemställningar. Det är därför nödvändigt att i lag fastslå en ovillkorlig rätt till tillträde till arbetsplatserna för den forskarpersonal som de arbetande och deras fackliga organisationer engagerar för att utföra forskningsarbete kring arbetsförhållandenas olika aspekter. stiftningen bör även innehålla bestämmelser som gör det möjligt att beivra uppsåtliga försök från arbetsköparnas sida att på annat sätt förhindra forskningsarbetets genomförande. Under hänvisning till det anförda hemställs att med godkännande av propositionen 1975/76:182 i övrigt men med ändring i regeringens förslag beslutar 1. att ledningen för centrum för arbetslivsfrågor skall utgöras av en styrelse sammansatt av representanter för de fackliga organisationerna, 2. att verksamheten vid centrum för arbetslivsfrågor i sin helhet skall finansieras genom statsbidrag, 3. att medel ur arbetarskyddsfonden skall kunna beviljas fackliga organisationer för forskningsarbete inom fondens verksamhetsområden, 4. att hos regeringen hemställa om förslag till lagstiftning i syfte att garantera de forskare som de arbetande och deras fackliga organisationer önskar engagera för forskningsarbete tillträde till arbetsplatserna. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)