mot · FZ02938 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 938 av i m. fl. om handläggningen av ansökan om utlandsinvestering Svenska företags utlandsinvesteringar är en fråga som ofta debatterats . Det som gett bränsle åt diskussionen har varit att det finns klara siffror som visar att de svenska industriföretagen lägger en allt större andel av sysselsättningen utomlands, medan antalet industrianställda i vårt eget land stagnerar. är i genomsnitt inte mindre än var femte löntagare i ett svenskt industriföretag en anställd som finns utanför gränser. Detta är en utveckling som ses med oro från löntagarhåll. De flesta är naturligtvis medvetna om att ett tvärstopp för utlandsinvesteringar varken skulle vara realistiskt eller ens önskvärt från löntagarsynpunkt. Det är otvivelaktigt så att många utlandsinvesteringar också i produktionsanläggningar är önskvärda, eftersom de indirekt kan ge ökad sysselsättning även i de svenska fabrikerna. Frågan huruvida en investering gör mest nytta för de svenska löntagarna och det svenska samhället om den satsas i eller utomlands är ganska komplicerad och kan bara avgöras från fall till fall. I är det en särskild valutastyrelse som bl. a. prövar utförsel av pengar ur landet. När det gäller utlandsinvesteringar så utökas numera valutastyrelsen med fyra personer - en från LO, en från TCO och en från vartdera industri- och . På denna nivå har alltså de anställdas inflytande förstärkts genom representationen från LO och TCO. Problemet är bara att valutastyrelsen enligt gällande lagstiftning inte kan vägra en utlandsinvestering på den grunden att den skulle ha en klart negativ sysselsättningseffekt för de anställda inom en koncern eller för en ort. Endast om sysselsättningseffekten skulle vara sådan att den skulle åsamka landets intressen utomordentlig skada kan ett avslag göras på grund av sysselsättningsskäl. Enligt den riksdagsmajoritet som med hjälp genomdrev denna hårda skrivning i valutalagstiftningen skulle en mildring i formuleringarna innebära risk för att bröt mot sina åtaganden inom . Vi ifrågasätter riktigheten av en sådan tolkning av åtaganden inom ramen för kapitalliberaliseringskod, men viktigare än juridiska tolkningstvister är naturligtvis att de anställda får ett bestämt inflytande över en så central fråga som utlandsinvesteringarna numera utgör i många storföretag. stod de anställda i stor utsträckning helt utanför de beslut om utlandsinvesteringar som de stora exportföretagens ledningar fattade. med lagen om styrelserepresentation för de anställda så har man numera i varje fall en viss insyn i besluten. Mot bakgrund av utlandsinvesteringarnas stora betydelse från sysselsättningssynpunkt och med hänsyn till att någon sådan prövning inte kan ske i valutastyrelse vill vi föreslå följande: Valutalagen bör kompletteras med en bestämmelse som säger att ansökan om utlandsinvestering från företag på vilka lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar är tilllämplig, skall vara försedd med yttrande från samtliga närvarande löntagarrepresentanter i företagets styrelse för att kunna tas upp till behandling i valutastyrelsen. Utan att sådant yttrande är bifogat skall ansökan kunna tas upp till behandling endast om valutastyrelsen är helt enig om detta. Med åberopande av vad som anförts i motionen hemställs att antar följande Lag om ändring i valutalagen (1939:50) Härmed förordnas att en ny paragraf skall införas, benämnd 6 b S, av nedan angiven lydelse: Ansökan om tillstånd för direkta investeringar utomlands skall, i vad gäller företag som omfattas av lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, vara åtföljd av yttrande från personalrepresentanterna i företagets styrelse. Endast om valutastyrelsen är enig därom skall sådan ansökan ändock kunna tas upp till prövning.