mot · G002393 · 1976-01-01 00:00:00 — av m. fl. om stöd till gasverk I den intensiva energidebatt som alltjämt pågår med oförminskad itensitet är det egentligen förvånande att naturgasen som energitillgång och de gasformiga bränslena i övrigt tilldragit sig ett så förhållandevis litet intresse. Varken i den senaste regeringsdeklarationen eller i direktiven för den tillkallade har naturgas och de gasformiga bränslenas roll i landets framtida energiförsörjning berörts. Ändå har vi använt gas som energikälla för många olika ändamål i vårt land. Stadsgasen vardén första energiform som distribuerades genom ledningar till abonnenter - tyst, ren, miljövänlig. Vill man ha ett från miljösynpunkt invändningsfritt bränsle, skall man alltså ha ett energislag som ej ger skadliga miljöeffekter vare sig vid omvandlingen till gasform eller vid gasens förbränning. Det finns ingen bättre väg att välja än ett rent gasformigt bränsle av det slag som stadsgas och naturgas representerar. Naturgasen har berörts mer eller mindre perifert i en rad statliga utredningar. Detta kan också sägas vara fallet i den stora energipolitiska utredning som låg till grund för energipolitiska beslut ; vi avser SOU 1975:30, Energihushållning m. m. Naturgasens fördelar omnämndes, och man kan också utläsa en allmänt positiv inställning. Däremot finns naturgasen icke med i planer och prognoser över hur våra framtida energibehov skall tillgodoses. Man saknar en officiell konkret svensk viljeyttring att inlänka naturgasen i vårt energiförsörjningssystem. Vad vi här framhållit skall givetvis ej överskugga de insatser som gjorts för att följa utvecklingen på naturgasområdet. Som framhålls i en interpellation till dåvarande industriministern fördes diskussioner mellan svenska intressenter och utländska leverantörer om olika möjligheter att importera naturgas, dels i form av kondenserad naturgas, s. k. LNG, dels i gasform via rörledningar från Ekofiskfältet på den norska kontinentalsockeln via liksom från via . Nya fyndigheter 1972-1973 på norska kontinentalsockeln i de s. k. Friggfälten föranledde förnyade kontakter och diskussioner utan positivt resultat. har diskussioner även förts med bl. a. om import av LNG. I regeringspropositionen /76:124 om den statliga verksamheten på oljeområdet m. m. behandlas även naturgasfrågan. I inledningen till denna del av propositionen berörs också olika åtgärder i samband med uppföljningen av naturgasfrågorna, såsom bildandet av , av Nordiska ministerrrådet föranstaltade undersökningar och den statliga kreditgarantin 1 1976/77. på 2 000 milj. kr. för att underlätta finansieringen av utvinning m. m. av råolja, kol och naturgas. I enlighet med nämnda proposition godkände bildandet av ett särskilt aktiebolag för planering och samordning m. m. av åtgärder, syftande till att främja landets försörjning med naturgas. Sedermera har detta aktiebolag bildats under namnet med och som delägare. Sistnämnda bolag representerar en grupp kommunägda och enskilda företag. har med berömvärd snabbhet och initiativrikedom gripit sig an problemet att kartlägga möjligheterna till en naturgasintroduktion i landet och att framförallt koncentrera ansträngningarna på konkreta och realistiska möjligheter och projekt. En nära samverkan med det av Sydsvenska Kraftaktiebolaget och vissa Skånekommuner samägda AB har etablerats, och även inom detta företag har aktiviteten kraftigt ökats. pågår utredningar om möjligheterna att transitera naturgas till via och . Från i har AB Swedegas erbjudits få köpa en kvantitet som motsvarar olja, som då kan distribueras till en naturgasmarknad i sydvästra . har en marknadsundersökning gjorts för att utröna en marknad i sydvästra . Ett par hundra större industrier, offentliga verksamheter m. m. har tillfrågats angående sin oljeförbrukning och möjligheterna att konvertera till naturgas. Medräknas större kommunala värmeverk bedöms marknadsandelen vara mellan 1,5 och olja. Om ett snabbt beslut kommer skulle naturgasen kunna vara i 1980-1981. Distributionsnätet kan då tänkas byggas upp i olika platåer . En eventuell naturgasledning från beräknas ha två naturliga landningspunkter, dels söder om via , dels i via . Ett stamnät kommer i första hand att dragas längs de stora syväst-skånska städerna upp till . En avgrening är tänkt från tvärs över förbi och med slutpunkt i . Utredningen kommer att presenteras statsmakterna . Då nu naturgasfrågan inom landet fått mera konkreta former är det angeläget att tillvarata alla tillgängliga resurser. En sådan utgör den svenska stadsgasindustrin. Alltsedan energikrisen befinner sig emellertid denna i en situation som måste betecknas som en svår ekonomisk kris. Orsaken är att råvaran för stadsgasframställning, lättbensin, under energikrisen blev en bristvara och att krissituationen så till vida bestått som prisläget för lättbensin, relaterat till kostnaden för energiutvinning ur övriga oljeprodukter, gör framställningen av stadsgas ekonomiskt oacceptabel. Till detta bidrar också bl. a. energibeskattningen. Kommunerna har såsom ägare till gasverken i vissa fall nödgats fatta beslut om avveckling, och i andra fall pågår utredningar som underlag för prövning av gasverkens framtid. Det är emellertid helt klart att den enda orsaken till att bibehålla de kvarvarande svenska gasverken på något är frågan om naturgas kommer att introduceras i landet. Visserligen är gasverkens energiomslutning förhållandevis liten i jämförelse med de energimängder som blir aktuella i samband med naturgas, men ledningsnäten har dock ett ej oväsentligt värde; en viss konsumtion finns att bygga vidare på - detta gäller i första hand inom industrin - och, framför allt, det finns ett mycket värdefullt kunnande om och erfarenhet av gas hos de svenska gasverkens personal. Efter ett antal kontakter mellan statliga myndigheter och , som representerar gasverken, genomförde statens industriverk på industridepartementets begäran en utredning i samarbete med vissa andra statliga organ samt . Utredningen presenterades i form av ett faktaunderlag, SIND PM 1976:4. I nämnda PM redovisas också vissa vägar för att minska gasverkens ekonomiska förluster, såsom befrielse från energiskatt, viss lättnad beträffande beredskapslagring samt samordnad upphandling av lättbensin under samhällelig medverkan. Den nämnda utredningen har endast lett till en från gasverkens synpunkt mycket begränsad åtgärd, nämligen regeringspropositionen /77:17 angående uppskov med beredskapslagring av stadsgas. Det gäller uppskov med beredskapslagring till . Vi anser att ett rimligt stöd åt de svenska gasverken, som kan anses ha betydelse vid en framtida naturgasetablering, även bör ses som en konkret viljeyttring att introducera naturgas i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till 1977/om stöd åt de svenska gasverken i enlighet med vad som anförts i motionen. () () HANS () i 1* 1976/77. 3 sam!.