mot · FZ022378 · 1976-04-05 00:00:00 — av med anledning av propositionen 1975/76:160 om nya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet Det är glädjande att regeringen så entydigt slår fast att offentlighetsprincipen skall bevaras. Med den nya lagtekniska regleringen bör det stå ännu klarare, att det alltid är sekretessen - aldrig öppenheten - som skall motiveras. Offentlighetsprincipen är central för hela vitaliteten i vår demokrati och för kontrollen av de makthavande. Det är då också bra att regeringen vill utreda offentlighetsprincipens tilllämpning på privaträttsliga organ, som t. ex. . Kommunnala förvaltningar och organ lyder under offentlighetsprincipen. Den bör också gälla när kommuner samarbetar. Offentlighetsprincipen som ett omistligt redskap för att ge medborgarna insyn i myndigheternas agerande får inte urholkas genom valet av teknik för lagring av information. Den får heller inte genom datatekniken förvandlas till att mera bli en myndigheternas insyn i medborgarnas agerande. Det är därför värdefullt att det nu blir en klarare reglering av offentligheten för ADB-lagrad information från dessa utgångspunkter. I sekretesslagstiftningen kvarstår betydande brister, som får verkningar inte minst i fråga om skyddet av den enskildes integritet i datasamhället. Samma uppgifter kan få olika sekretesskydd beroende på i vilket register de återfinns. Sekretesslagstiftningen gäller i princip bara förhållandet mellan myndigheter och allmänhet. Skyddet mot utlämnande av känsliga personuppgifter mellan myndigheter är oklart och ofta otillräckligt. I direktiven till den nya datautredningen säger regeringen att utredningen, i varje fall tills vidare, inte bör syssla med sekretesslagstiftningen. Det kan emellertid senare visa sig lämpligt att åt kommittén uppdra att göra en fördjupad undersökning i visst hänseende, t. ex. angående sekretessen mellan myndigheter. Det måste vara en huvuduppgift för datautredningen att överväga frågan om samköming mellan olika personregister på data. Den måste i det sammanhanget med nödvändighet pröva också utformningen av sekretesslagstiftningen i detta avseende. bör därför uttala att datautredningen bör få i uppdrag att överväga också sekretesslagstiftningen i vad avser främst sekretessen mellan myndigheter. I 15 $ i förslaget till nytt 2 kap. i tryckfrihetsförordningen föreslås beslut som , regeringen eller statsråd fattar om att avslå begäran att få ta del av handling inte skall få prövas inför domstol. En rad tunga remissinstanser anser tvärtom att beslut av enskilt statsråd att vägra lämna ut handling skall kunna bli föremål för rättslig prövning. Av denna mening är regeringsrätten, , , samtliga juridiska fakulteter, JO, , Tidningarnas telegrambyrå och . JO konstaterar bl. a. att det ur offentlighetsprincipens synvinkel inte är tillfredsställande att som f. n. är fallet ett statsråd som till expeditionschefen delegerat att besluta i fråga om allmän handlings utlämnande kan, om delade meningar uppkommer mellan dem i fråga om viss handling eller vissa slag av handlingar är offentliga eller ej, överta beslutanderätten i ärendet och avslå framställningen om handlingens utlämnande utan möjlighet till rättslig överprövning för sökanden. Det utrymme för politiska bedömningar som denna ordning ger är enligt JO inte förenligt med den grundlagsreglerade offentlighetsprincipen. Jag delar bedömningen att också beslut av enskilt statsråd om att vägra utlämnande skall kunna bli föremål för rättslig prövning. 1 7 § i regeringens förslag regleras när handling skall anses upprättad. Här uppkommer i praktiken tolknings- och bedömningsfrågor. bör uttrycka som sin mening att också handlingar som utgör underlag för beslut i kommunala nämnder och i de statliga verkens styrelser bör betraktas som hos myndighet upprättade handlingar och därmed kunna bli offentliga. Därigenom skulle allmänheten, främst via massmedierna, få en chans till insyn och debatten stimuleras innan besluten fattras. 1. att uttalar att den nya parlamentariska datautredningen bör få i uppdrag att överväga också sekretesslagstiftningen i vad avser främst sekretessen mellan myndigheter, 2. att 15 S i förslaget till nytt 2 kap. i tryckfrihetsförordningen ges följande ändrade lydelse i förhållande till regeringens förslag: "Om myndighet prövad av domstol. sagts nu skall dock ej gälla beslut av eller regeringen., 3. att uttalar som sin mening att också handlingar som utgör underlag för beslut i kommunala nämnder och i de statliga verkens styrelser bör beaktas som upprättade handlingar och därmed kunna bli offentliga.