ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02575 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 575 om ändrade regler för statsbidrag till ungdomsorganisationer Bland de kriterier som berättiga till statsbidrag åt ingår bl. a. kravet på att medlem skall ha erlagt avgift till organisationer . Som medlemmar kan redovisas barn och ungdom i åldern . Självfallet disponerar de yngsta åldersklasserna knappast egna medel för att avstå till medlemsavgifter. De är skolelever och saknar egen inkomst. De är hänvisade till sina föräldrar eller andra vårdnadshavare för kostnader av alla slag. Ofta är det så att de ungdomar rörande vilka det är ett speciellt samhällsintresse att de engageras i ungdomsverksamhet (ungdomar med trassliga hemförhållanden) har minst stöd från sina målsmäns sida. Till detta hör att många organisationer, kanske speciellt de kristna, är uppbyggda på en sådan frivillighetens grund alltigenom att utkrävande av medlemsavgift ter sig främmande och stridande mot organisationens väsen. Dessa synpunkter framfördes redan i samband med att propositionen 1975:14 behandlades av . Såväl utbildningsministern som kulturutskottet visade också förståelse för framförda synpunkter och gav utsikter att detta kriterium skulle kunna ersättas av andra möjligheter att skapa kontroll över att redovisat antal verkligen deltar i verksamheten. föreslog man dock att kravet skulle kvarstå. Det är förståeligt att vid handläggning av motsvarande frågor på primärkommunalt plan man har strävat att tillämpa samma krav för erhållande av bidrag som staten har. Där har man icke alltid tillgång till förarbetena, till de uttalanden som departementschef och kulturutskott gjort etc. utan tillämpar strikt de givna kriterierna, vilket har skapat oro och missnöje samt känsla av orättvisa och diskriminering. Ett borttagande av medlemsavgift som krav för att få inräknas som medlem skulle eliminera många irritationsmoment som finns och därmed gagna den stora samhälleliga verksamhet som anslaget till ungdomsorganisationer har till uppgift att stödja. Om man anser sig icke kunna ge tilltro till vederbörlig huvudmans lämnade uppgifter, kan kontroll skapas genom att anbefalla närvaroredovisning eller . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att erläggande av medlemsavgift skall utfå från de kriterier som är föreskrivna för att räknas som medlem av organisation som söker statsbidrag.
mot · FZ02577 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 577 av i Skärstad m. fl. om statsbidrag till de fria samfundens teologiska seminarier De fria trossamfunden bedriver utbildning av pastorer och missonärer vid egna seminarier. Vissa av dessa står under tillsyn av universitetskanslerämbetet. Utbildningen motsvarar till stor del den som bedrives vid de teologiska fakulteterna. Den har dock en mera praktisk inriktning anpassad efter den framtida yrkessituationen. De studerande får en direkt praktisk erfarenhet av församlingsarbete, arbetsliv, mentalvård m. m. Dessutom ges en omfattande utbildning i metodik särskilt vad gäller ungdomsarbetet. Med den uppläggning utbildningen vid de fria samfundens teologiska seminarier har kommer de studerande att kunna fylla en viktig funktion i samhället och då inte bara internt inom samfunden. Mot den bakgrunden synes det vara väl motiverat att samhället påtar sig ett ekonomiskt ansvar för utbildningen i likhet med vad som sker för all annan eftergymnasial utbildning. Ett statligt stöd till de fria samfundens teologiska seminarier skall ges en sådan utformning att utbildningen kan formas med utgångspunkt från huvudmännens intresse. Vi ser det som viktigt att folkrörelserna, i detta fall samfunden, ges möjlighet att utbilda sina funktionärer på ett sätt som är anpassat efter organisationens eller samfundets verksamhet och inriktning. En utredning bör tillsättas med uppgift att lämna förslag om statligt stöd till de fria samfundens teologiska seminarier. Med tanke på den ekonomiska belastning seminarierna utgör för samfunden och den nuvarande kostnadsutvecklingen är det angeläget att utredningen arbetar skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en utredning tillsättes med uppgift att skyndsamt lägga fram förslag om statsbidrag till de fria samfundens teologiska seminarier. () i Skärstad () ()
mot · FZ02578 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 578 av in. om statligt stöd till kommunala musikskolor Uppbyggnaden av den kommunala tog fart och 1975 fanns frivillig musikundervisning i nästan alla kommuner. Ungefär 300 000 elever undervisas av ungefär 5 000 lärare. Även kostnadsmässigt har musikskolorna blivit en stor verksamhet i kommunerna. Enligt en enkät uppgår de kommunala bruttokostnaderna till 191 milj. kr. Med den successiva utbyggnaden av den kommunala har öppnats nya möjligheter för både den enskilde eleven och för kommunens musikliv. Förden enskilde eleven har fått stor betydelse genom att kunna erbjuda allmän" musikundervisning, som annars eleven inte fått möjlighet att genomgå. Undervisningen är individualiserad efter intressen och instrument på ett sätt som inte kan förekomma inom klassbunden musikundervisning. Genom undervisningen, i grupp och enskilt och genom musikövning i ensembler av skilda slag, utvecklas eleven inte bara musikaliskt utan också socialt, emotionellt och intellektuellt, fantasimässigt och motoriskt. En utbyggd musikskola inspirerar också till ett brett och mångsidigt amatörmusicerande i kommunerna. Genom att stärka och utveckla ett värdefullt fritidsintresse får också ett stort socialt värde. Den kraftiga utbyggnaden av musikskoleverksamheten har skett genom kommunala initiativ. Musikskolorna har därigenom fått mycket olika omfattning och profil. Både målinriktningen, arbetssättet och organisationen varierar kraftigt från kommun till kommun. 1 andra utbildningspolitiska sammanhang har ofta hävdats att alla elever skall har rätt till likvärdig kvalitet i undervisningen oavsett bostadsort och oavsett i vilken kommun eleven råkar bo. Den kommunala finansieras genom kommunala medel och skolan blir för sin existens och utveckling sålunda beroende av respektive kommuns allmänna ekonomi. Detta är ett otillfredsställande förhållande, speciellt under kärva ekonomiska lägen. Den kommunala fyller en mycket viktig funktion i det svenska skolväsendet, kommunerna borde därför vara berättigade till att erhålla statsbidrag för sin kommunala musikverksamhet. Eftersom frågan om kommunala tidigare behandlats av och då erhållit en välvillig skrivning, men i verkligheten inget har förändrats är det av största vikt att dessa tidigare utfästelser följs av konkret handling. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag om statligt anslag till kommunala musikskolor fr. o. m. . INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ02580 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 580 av herrar Raneskog och i Ulfsbyn 0111 de smalspåriga järnvägarnas museala värde, m. m. 1 har varit i verksamhet. Föreningen kom till genom en spontan aktion , för att försöka rädda och bevara något av den rullande materielen från smalspåriga järnvägar vars historia håller på att försvinna här i landet. har på ett förtjänstfullt sätt utvecklat sin verksamhet. Den arbetar helt på ideell basis och alla får arbeta oavlönade. förhyr av den smalspåriga, f. d., , av genom arrendekontrakt . För att ge eftervärlden full klarhet om den smalspåriga järnvägens funktion, så har föreningen förvärvat ett flertal ånglok, motorlok, räisbussar med släpvagnar, personvagnar och godsvagnar. Det enda bidrag som föreningen erhållit är ett byggnadsbidrag till en reparationshall från kommun samt . En stor utgift har föreningen i en arrendeavgift till staten som belöper sig till . trafikerar föreningen den natursköna bansträckan efter sjön mellan Antens järnvägsstation och . För är denna järnvägssträcka en verklig attraktion för alla åldrar och är för många familjer ett väl utnyttjat söndagsnöje. 1 en skrivelse till har riksantikvarien yttrat sig om museijärnvägsfrågan och föreningens verksamhet på följande sätt: "Planerna på ett järnvägsmuseum som utom själva banan omfattar stationsanläggningar och den övriga miljön runt järnvägen är en ur antikvarisk synpunkt betydelsefull fråga. Ett sådant museum skulle, genom järnvägarnas betydelse för utvecklingen , vara ett viktigt komplement till fornlämningar, byggnadsminnen och andra minnesmärken från gångna tider. Noteras kan också att föreningen bedriver en betydande ungdomsverksamhet. Ett stort antal ungdomar har varit verksamma med att rusta upp materielen varje veckoslut. Klubbaftnar har anordnats regelbundet och en omfattande kursverksamhet har bedrivits med målsättningen att ubilda egna lokförare, tågklarerare och konduktörer ni. Den statliga kulturpolitiken 1974:28 samt MUS 65 i betänkandet SOU 1972:45 betonas starkt bevarandemålet. Med tanke på detta så utför en insats som är värd beaktande. Genom den nya inställning till turism och kulturfrågor som staten engagerar sig i, är det synnerligen väsentligt att bredda kultursektorn till att omfatta också gamla tiders kommunikationer från ånglokens tidevarv. Detta stycke museijärnväg är den sista resten av smalspårig järnväg i hela Väst Det sammanfaller väl med vår nya kultursyn att statens kulturutbud också kan inkludera de smalspåriga järnvägarna i bevarandemålet. Motionens syfte i detta läge begränsar sig till att frågan om de smalspåriga järnvägarnas kulturella värde utredes. Några områden i borde kunna få uppvisa en attraktiv del av det gamla trafikkultur. Med hänsyn till det ovan anförda hemställes 1. att hos regeringen begär en utredning om de smalspåriga järnvägarnas museala värde, 2. att uttalar att med förankring i bör bli föremål för intresse och framtida stöd. () i Ulfsbyn
mot · FZ02583 · 1976-01-22 00:00:00 — av herrar i och i om inrättande vid planerat onkoiogiskt centrum i av en professur i cancerkemoterapi Behandling av elakartade tumörsjukdomar med kemoterapi, har varit en medicinsk realitet . Klart avgränsade medicinska indikationer för cancerkemoterapi föreligger nu vid elakartade tumörer utvecklade från lymfatisk vävnad, embryonala cancerformer i äggstockar och testiklar och vid tumörer utvecklade från moderkakans vävnader. Cancerkemoterapi har dessutom visat sig vara av värde som kombinationsbehandling vid strålterapi och kirurgi genom att öka känsligheten vid strålterapi och i samband med kirurgi där allmän spridning konstaterats. Genom speciell infusionsteknik i lokala områden har även vissa solida tumörformer reagerat kraftigt på cancerkemoterapi. Under en hel generation har denna behandlingsform varit underställd andra medicinska discipliner i vårt land. Ingen grundforskning har utförts inom detta område; teoretisk utbildning och undervisning har försummats. Väsentligen mot denna bakgrund tillsatte en arbetsgrupp för att utveckla direktiv för en omorganisation av sjukvården inom cancersjukdomarnas område. Resultatet av denna arbetsgrupps utredning föreligger i Råd och anvisningar från utgiven under rubriken "Planering av onkologisk sjukvård. Arbetsgruppen har lagt tonvikten på de konventionella behandlingsformer som kirurgin och radioterapin kan förmedla men kan icke sägas ha tillfört utvecklingen något väsentligt med avseende på cancerkemoterapin. I detta avseende är den enda förändring man föreslagit den att cancerkemoterapin underordnas den invärtes medicinska disciplinen. Det är mycket tveksamt om detta innebär någon förbättring. Inga fönster mot framtiden har öppnats. Kirurgi och radioterapi utgör endast behandlingsformer och kommer icke att medverka till lösningen av cancergåtan - i sig. Sannolika skäl talar för att cancerkemoterapin kan medverka till en bättre förståelse av cancergåtan då dessa båda områden är intimt förenade i den teoretiska biokemins grundforskning. Med hänsyn till dessa premisser föreslår motionärerna att en professur tillsättes i cancerkemoterapi vid det planerade onkologiska centrum som avses i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om utredning och förslag om inrättande utav en professur i cancerkemoterapi vid det planerade onkologiska centrumet i .
mot · FZ02584 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 584 av herrar i och om utredning av skolpsykoiogverksamheten byggdes antalet skolpsykologtjänster ut relativt snabbt. har antalet nya tjänster varit begränsat. /74 inrättades 21,4 nya skolpsykologtjänster räknade på heltid. Av dessa var 8,5 psykologtjänster och 12,9 bitr. Statsbidrag utgår ej till skolpsykologtjänster, utan kommunerna får själva bära hela kostnaden. Däremot utgår statsbidrag för skolpsykologiskt arbete som utförs av lärare. Arbetssituationen för de ca 400 skolpsykologer som finns är mycket besvärlig. 1 genomsnitt har en heltidsanställd skolpsykolog (läsåret 73/74) 3 386 elever, en mängd skolenheter och stora avstånd mellan skolorna inom sitt arbetsområde (som jämförelse kan nämnas att SÖ rekommenderar 1 000 elever). Den splittring av resurserna som detta innebär kan ofta betyda att inte någon får reell hjälp av psykologen. Förväntningarna på vad en skolpsykolog kan uträtta är ofta mot denna bakgrund orealistiska. Nästan all tid går åt till "brandkårsutryckningar och individuella elevärenden. Psykologens specialkunskaper och erfarenhet tas däremot inte alls i samma utsträckning till vara när det t. ex. gäller att förverkliga och utveckla skolans övergripande mål. Många skolpsykologer vill lägga huvudvikten i sitt arbete vid att föra ut en psykologi för alla i skolan. De vill arbeta mer med grupper än med individer, mer med förebyggande arbete än med "brandkårsutryckningar". Att arbeta med hela skolan som miljö betonas, liksom vikten av behandlingsinsats jämfört med enbart diagnostik. Skolans beredskap och förmåga att möta problem och förändringar måste ökas. Psykologen bör här ha en viktig roll i att medverka till att utveckla den mänskliga resursen i skolan. Detta kräver en rimlig dimensionering av psykologens arbetsområde. En proposition byggd på utredningen inre arbete väntas . En statlig utredning sysslar med en översyn av skol hälsovården. I detta sammanhang är det viktigt att också se över skolpsykologernas arbetsuppgifter och funktioner, antalet elever per skolpsykolog samt frågan om ev. statsbidrag. Enligt vår mening är det angeläget att utreda skolpsykologverksamhetens villkor, dimensionering och inriktning. Särskild vikt bör läggas vid att studera konsekvenserna av nu aktuella statliga utredningar på skolans område och hur skolpsykologin på bästa sätt skall kunna bidra till att förverkliga läroplanens intentioner. Mot bakgrund av ovanstående hemställes att beslutar att hos regeringen begära en utredning av skolpsykologverksamhetens villkor, dimensionering och inriktning. () ()
mot · FZ02585 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 585 av m. fl. om inrättande av en professur i hälso- och sjukvårdsadministration I vårt land anordnas numera universitetsansluten, yrkesinriktad utbildning i hälso- och sjukvårdsadministration (grundkurs A 1-20 poäng och grundkurs B 1-20 poäng). Det är här fråga om grundutbildning i hälso- och sjukvårdsadministration. Utvecklingen inom medicin och teknik, de ökande sjukvårdskostnaderna och den växande klyftan mellan efterfrågan och tillgång på vårdresurser har emellertid också skapat ett klart uttalat behov av högre akademisk utbildning på detta område som ett viktigt led i olika åtgärder för att förbättra möjligheterna att få till stånd en rationell hälso- och sjukvårdsorganisation med effektivast möjliga resursutnyttjande. En sådan högre utbildning måste med nödvändighet anslutas till och bygga på kvalificerad forskning i hälso- och sjukvårdsadministration, för att utbildningen bl. a. skall kunna fortlöpande utvecklas och motsvara nuvarande och framtida krav. Denna forskning är också en viktig drivkraft för att utveckla vår hälso- och sjukvård i samverkan med den medicinska forskningen och är en väsentlig förutsättning för ökade möjligheter till hälsa och god sjukvård. Gemensamt för forskning och utvecklingsarbete på hälso- och sjukvårdsadministrationens område i vårt land är att verksamheten i huvudsak bestämts av närmast dagsaktuella, konkreta behov. Till följd härav är den egentliga forskningen sporadisk och har ofta karaktären av beställningsuppdrag. Vad som emellertid därtill behövs är en fortlöpande och systematisk vetenskaplig verksamhet med möjlighet tillika att stimulera och samordna de många olika initiativen på detta vidsträckta fält. En sådan forskning kan inte åstadkommas med mindre än att för uppgiften inrättas en professur med stödresurser - med andra ord ett särskilt organ för forskning och högre utbildning i hälso- och sjukvårdsadministration. Det forskningsorgan, som sålunda bör inrättas, skall tillhandahålla det vetenskapliga underlaget för ifrågavarande utbildning, som bör omfatta sjukvårdens föremål samt dess metoder och medel, varvid särskilt bör uppmärksammas utredningsmetodik, planeringsmetodik och kontrollmetodik. Föremål för den sjukvårdsadministrativa forskningen bör vara hälso- och sjukvården såväl i stort som i alla de förgreningar, som är åtkomliga för medicinsk, statistisk, teknisk och företagsekonomisk analys. Professurens och stödresursernas viktigaste uppgifter skulle bli - förutom att bedriva egen forskning och utbildning - att initiera, stimulera och sam ordna forskning och utvecklingsarbete rörande hälso- och sjukvårdsadministration inom olika vetenskaper. Med åberopande av vad ovan anförts hemställes att beslutarom inrättande den ljuli 1976 aven professur i hälso- och sjukvårdsadministration. () ()
mot · FZ02586 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 586 av herrar och om ökad skogsteknikerutbildning Skogsbrukets betydelse för samhällsekonomin är välkänd. Utbildning av tekniskt kunnig personal är därför en viktig faktor . har i genomsnitt 67 skogstekniker utexaminerats. Detta har icke varit till fyllest för att täcka skogsbrukets behov av sagda personal. En akut brist på skogstekniker har därför uppstått. I anledning härav har en utredning verkställts inom domänverket, och skogsvårdsstyrelserna,skogsbolagen och skogsägareföreningarna rörande behovet av skogstekniker. Dessa företag och institutioner svarar för av arbetstillfällena för skogstekniker. Utredningen visaren mycket skev ålderssammansättning inom kåren med en klar överrepresentation inom de äldsta åldersklasserna. Å 1 d e r s k 1 Till följd av den skeva ålderssammansättningen kommer ett mycket stort antal skogstekniker att pensioneras under de närmaste decennierna. Om till dessa lägges avgång av andra orsaker (exempelvis vidareutbildning till skogsmästare), behovet av nya tjänster och hänsyn till att utredningens täckningsgrad ligger vid uppstår ett nyrekryteringsbehov av över 100 skogstekniker . Utexamineringen från skogsinstituten är som framhållits endast cirka 70/år. I en gemensam skrivelse till () den hemställde domänverket,. Föreningen , och att SÖ vidtar de åtgärder, som kan föranledas av ovanstående behovsredovisning. Framställningen stödes av i vilken förutom ovanstående organisationer jämväl arbetstagarna är representerade. SÖ har i skrivelse till den 12.11.1975 hemställt "att antalet intagningsplatser vid skogsinstitutet i ökas med 30 till totalt 60. Framställningen har i budgetpropositionen icke föranlett någon åtgärd från regeringens sida. Det måste i ett läge då långtgående åtgärder erfordras för att genom en förbättrad skogsproduktion trygga skogsindustrins virkesbehov - vi får i detta avseende hänvisa till skogsutrednings delbetänkande Virkesbehov och virkestillgång (Ds Jo 1975:1) - framstå som mycket allvarligt att behovet av skogstekniker icke kan täckas. Detta innebär att viktiga arbetsuppgifter måste läggas i händerna på outbildad personal eller skjutas . Den intensifiering av skogsproduktionen som skogsutredningen föreslår äventyras därigenom med allvarliga konsekvenser för sysselsättningen i skogsnäringen och risk för sjunkande exportinkomster. Det bör jämväl framhållas att de ökade krav på hänsynstagande till naturvårdens intressen, som genom beslut ställts på skogsbruket, kräver ökade insatser av kvalificerad personal. Vi ser det därför som mycket angeläget att intagningen av elever till skogsinstitutet i ökar med 30 i enlighet med SÖ:s förslag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen ger till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av ökad skogsteknikerutbildning.
mot · FZ02587 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 587 om talpedagogisk verksamhet för förskolebarn 1 motion 1975:476 togs upp möjligheterna för i tjänstgörande talpedagoger att i sin verksamhet också ta med barn i förskolan. Som bekant har och förskolan olika huvudmän, vilket försvårat för olika befattningshavare t. ex. skolpsykologer och talpedagoger att fungera med barnen redan från förskoleåldern och vidare upp i åldrarna. har dock några kommuner funnit vägar för ett fruktbärande samarbete över förvaltningsgränserna. Det har bl. a. betytt att åtgärder kunnat sättas in på ett tidigare stadium än i . Skolpsykologisk verksamhet har utövats redan på förskolestadiet, vilket rimmar väl med forskning, som talar om nödvändigheten av tidiga åtgärder för barn med svårigheter av olika slag. har en verksamhet med kommunen som huvudman kunnat överbrygga två förvaltningars intressen: utbildning (grundskola) och socialvård (förskola). Tyvärr uppstår formella hinder vid t. ex. talträning eftersom nu befintliga talpedagoger nästan uteslutande är anställda på statligt reglemente men med verksamhet i . Det borde alltså ligga i statens intresse att låta dessa talpedagoger verka både i och förskolan. I SOU 1975:5 anförs med anledning av motionen 1975:476: Förskolan och administreras visserligen i de flesta kommuner av olika organ men utskottet anser sig kunna utgå ifrån att de kommunala organen bemödar sig om att samverka bl. a. då det gäller frågor av den karaktär som avses i motionen. Härvidlag bör framhållas att det inte minst för torde vara av intresse att talträning kommer till stånd i ett tidigt skede. Utskottet delar följaktligen i sak motionens syfte. Den samverkan man förväntar sig i kommunerna hindras endast formellt. Detta hinder kan upphävas, om kommunerna ges rekommendationen att oavsett utgående statsbidrag använda sina talpedagoger i både förskolan och . Eftersom förskoleverksamhet och grundskoleundervisning bedrives med både statliga och kommunala medel borde inte hinder föreligga för en sådan rekommendation. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om önskvärdheten av att talpedagoger utan formella hinder får verka även i förskolan.