mot · FZ02306 · 1976-01-13 00:00:00 — Motion 1975/76: 306 om basbeloppet som grund för beräkning av pension Inom den allmänna försäkringen spelar det s. k. basbeloppet en framträdande roll. Det utgör hörnpelaren i den anordning som konstruerats för att göra pensionssystemet värdesäkert. Basbeloppet infördes genom lagom försäkring för allmän tilläggspension och beräknades första gången för då det uppgick till . Basbeloppet för januari innevarande år uppgår till . Basbeloppet fastställs av regeringen. Basbeloppet består av ett grundbelopp på . multiplicerat med det s. k. ATP-talet, som anger förhållandet mellan det rådande prisläget och det allmänna prisläget . Av rent praktiska skäl kan man inte grunda basbeloppet på det dagsaktuella prisläget. Basbeloppet för en viss månad fastställs ju på förhand, medan prisnivån - dvs. konsumentprisindex - för samma månad inte kommer att vara känd förrän mot slutet av den efterföljande månaden. Man har därför accepterat en eftersläpningseffekt och ser i stället på prisnivån före den som basbeloppet avser. Formeln för beräkning av basbeloppet för t. ex. får därigenom följande utseende För att undvika alltför täta småjusteringar av basbeloppet har man infört en spärregel som säger att basbeloppet inte får ändras förrän ATP-talet ökat eller minskat med sedan närmast föregående ändring av basbeloppet. Därjämte gäller att det framräknade beloppet alltid skall avrundas till närmaste hundratal kronor. Basbeloppet följer således etappvis förändringarna i konsumentprisindex. Konsumentprisindex beräknas regelbundet som ett mått på prisutvecklingen på varor och tjänster förden totala inhemska produktionen i . Index beräknas exklusive direkta skatter och sociala förmåner. Till grund för beräkningen av konsumentprisindex ligger av () och dess ortsombud insamlade prisnoteringar för ett urval av varor och tjänster. Inom ramen för konsumentprisindex utföres dessutom (en gång ) särskilda bostadskostnadsundersökningar. Antalet representantvaror i den slutliga sammanvägningen uppgår f. n. till omkring 250. Som ovan nämnts så avser basbeloppets konstruktion att hålla pensionssystemet värdesäkert. För en ensam folkpensionär som uppbär 95 °» av basbeloppet innebär det att levnadskostnaderna skulle med oförändrad standard ha ökat med . (basbelopp 9 000:-) till (basbelopp 9 700:-) och för två makar . Det allmänna pensionstillskottet som tillkommer är avsett att medgiva standardhöjning i likhet med andra grupper i samhället. Det är ingen som tror att en pensionshöjning på /mån. motsvarar den kostnadsfördyring som skett . Tvenne reella förhållanden kan delvis förklara förhållandet. Fastställande av basbeloppet släpar av praktiska skäl . När det fastställes borde följaktligen korrigering ske retroaktivt . Det andra skälet är spärregeln som gör att beslut om höjning av basbeloppet sker först när ATP-talet ökat med . Sannolikt ligger orsakerna till att folkpensionärerna släpar efter dock mest i att de varor och mängder av dessa, som bestämmer konsumentprisindex, icke överensstämmer med pensionärernas konsumtionsmönster. Det är angeläget att en översyn göres av folkpensionärernas och pensionärers med små ATP-belopp situationen så att deras levnadsstandard bibehålies och även höjes i samma takt som övriga samhällsgruppers. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning rörande folkpensionärernas och pensionärers med ringa ATP ekonomiska situation och basbeloppets konstruktion som värdemätare för att åstadkomma värdesäkring av utgående pensioner.