mot · FZ02229 · 1976-01-13 00:00:00 — Motion 1975/76: 229 av m. fl. om förstatligande av läromedelsproduktionen, m. m. Sammanfattning: Läromedelsproduktionen har expanderat mycket kraftigt . Den styrs i avgörande utsträckning av privata profitintressen, som har tolkningsföreträde när det gäller av riksdag och regering fattade beslut om innehåll och form i undervisningsmaterialet. I denna motion föreslås ett förstatligande av läromedelsproduktionen samt tillsättande av en utredning, som skall undersöka formerna för medborgar-användarinflytande över läromedelsproduktionen. Jämsides med expansionen av skol- och utbildningsväsendet har också omfattningen av läromedelsproduktionen vuxit mycket kraftigt. Enligt statens läromedelsinformation rör det sig om ca 30 000 olika läromedelskomponenter. Läromedlen har också blivit mer omfattande, man använder sig av flera mediatekniker, och framtagningsprocessen har blivit mer komplicerad. Självfallet har läromedlen, i synnerhet de centrala läromedlen, en utomordentligt styrande roll på undervisningen, när det gäller planering, metodik och inte minst innehållet. Det är riksdag och regering som fastställer utbildningens inriktning, men som det nu är så svarar privata profitintressen genom sin utgivning för tolkning och styrning av en mycket stor dei av undervisningen. konstaterade att läromedelsproduktionen är så starkt koncentrerad till vissa företag att man kan tala om monopolistiska tendenser. 1 proposition 1973:76 konstaterades att utvecklingen på läromedelsområdet går mot allt större enheter, och denna utveckling har fortsatt. Kapitalkoncentrationen inom läromedelsproduktionen är påtaglig och innebär ett markerat fåtalsinflytande över läromedlen. Studium, som emellanåt kallas för största läromedelsföretag, har mer än hälften av läromedelsmarknaden i och dessutom en inte obetydlig export. Man kan med fog säga att det är Studium som för landets elever i grundskolor och gymnasier bestämmer hälften av vad de skall lära sig, vilken tyngd som skall läggas på det ena ellerandra momentet i kursplanerna, vilka attityder och intressen som skall främjas eller hållas tillbaka. Anskaffningen av läromedel har blivit en stor ekonomisk börda för kommunerna, delvis på grund av den tekniska konstruktionen för fördelning av utbildningskostnaderna mellan stat och kommun. Läromedelsföretagens rabbatteringspolicy, som innebär större rabatter vid större upphandlingar, har drivit fram allt större centralisering av besluten vid val av läromedel. Det finns farhågor för att den ekonomiska utveckligen skulle kunna leda fram till interkommunala uppköpscentraler för läromedel - detta för att uppnå ekonomiska fördelar. Risken är då uppenbar för att man inte väger dessa fördelar gentemot förluster, exempelvis i kvalitet. Situationen när det gäller läromedelsproduktionen, liksom utvecklingstendenserna på denna marknad, visar på nödvändigheten av att staten övertar kostnaderna för läromedel från kommunerna och att detta sker via ett förstatligande av läromedelsproduktionen. Genom läromedlens ovedersägligt stora betydelse för undervisningens innehåll och dess praktiska utformning, måste läromedelssektorn uppfylla högt ställda krav på demokratiskt inflytande. Utvecklingen hittils har emellertid snarare varit att avståndet mellan läromedelsproducenter och dem som skall använda sig av läromedlen som arbetsredskap, dvs. elever och lärare, har ökat. Varken från samhällets eller från enskilda medborgares sida finns någon insyn i tillblivelseprocessen eller i den diskussion som måste föras vid produktionen av varje enskilt läromedel. Först när arbetet är avslutat och läromedlet färdigt finns en möjlighet att framföra synpunkter hos statens läromedelsnämnd. I samband med ett förstatligande av läromedelsproduktionen eller de avgörande delarna därav bör prövas hur ett demokratiskt inflytande över läromedlens tillblivelse, anskaffande och användande skall byggas upp. Så bör exempelvis en större öppenhet eftersträvas hos de projektgrupper som utarbetar läromedel. När det gäller framtagning av vissa läromedel, har goda erfarenheter vunnits då lärare och elever i ett antal skolor engagerats i projektutvecklingen. Vpk har vid många tillfällen framhållit att det enda sättet för samhället att erhålla ett avgörande inflytande över läromedelsproduktionen är genom ett förstatligande. Därigenom är det också möjligt att säkra ett inflytande för de grupper som skall använda läromedlen. Ett förstatligande bör ske utan vederlag till kapitalägarna. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. att hos regeringen anhålla om åtgärder för förstatligande av läromedelsproduktionen, i första hand Studium, 2. att hos regeringen begära en utredning om formerna för att öka medborgarnas-användarnas inflytande över läromedlens tillblivelse, anskaffande och användande. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) INGA (vpk)