mot · FZ021907 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ett åtgärdsprogram för Vindelälvsområdet När regeringen tillkännagav beslutet att för framtiden bevara orörd lovade den att vidta åtgärder för att skapa bestående arbetstillfällen för invånarna i själva och kringliggande bygder. Detta som en kompensation för de arbetstillfällen en utbyggnad fört med sig. De blygsamma insatser som gjorts för att kompensera en utbyggnad av älven har inte inneburit någon lösning på sysselsättningsfrågorna i Vindelälvsområdet. Tvärtom ter sig situationen ytterst bekymmersam. uttalande att bevarande kunde betraktas som en riksangelägenhet och att önskvärda bestående lokaliseringspolitiska åtgärder skulle vidtas måste därför ofördröjligen fullföljas. Vindelälvsområdet har varit föremål för intensivt utredande - de konkreta insatserna har däremot uteblivit. I en situation när praktiskt taget samtliga övriga älvar är föremål för utbyggnadsöverväganden ter sig den uteblivna sysselsättningskompensationen i Vindelälvsområdet än mer anmärkningsvärd. Den nuvarande situationen i området och styrkan i de omställningskrafter dagens samhälle är underkastat gör att det krävs omfattande och brett upplagda insatser från stat och näringsliv om utvecklingen i området skall kunna påverkas positivt. Lägets allvar kräver att de sätts in utan uppskov. Inom de områden som bedöms ha förutsättningar för en gynnsam utveckling i näringspolitiskt avseende bör insatserna så långt möjligt få en produktiv inriktning. Regeringen har uppdragit åt en kommitté, samarbetskommittén för Vindelälvsområdet, att framlägga ett åtgärdsprogram i enlighet med de riktlinjer som accepterats av såväl riksdag som regering. Denna kommitté har framlagt sitt förslag till åtgärdsprogram, och där kräver den att särskilda medel ställs till förfogande. Dessa särskilda medel måste vara, anser kommittén, gynnsammare än vanliga till buds stående medel för olika huvudmän som har att verkställa åtgärderna. De totala investeringskostnaderna för de av samarbetskommittén i ett första åtgärdsprogram prioriterade åtgärderna uppskattas priser till ca 260 milj. kr., varav för vägar 98 milj. kr., flygfält 42 milj. kr., utökad och förbättrad mottagningskapacitet 68 milj. kr., anläggningar och aktiviteter för rekreationsändamål 26 milj. kr., övriga åtgärder - fiske, marknadsföring etc. - 10 milj. kr. samt åtgärder för samebyarna 15 milj. kr. Genomförandet av detta åtgärdsprogram bör ske . Dock måste med hänsyn till den stora efterfrågan åtgärderna för utökad 1 1975/76. De medel som behövs för att täcka kostnaderna för åtgärdsprogrammets genomförande bör i särskild ordning anvisas berörda statliga myndigheter, exempelvis och länsarbetsnämnden. uttalade sig samarbetskommittén till för bidrag för en hängbro över Renforsen vid samhälle. Det förutsätts att bidrag av denna omfattning även utgår för övriga av kommittén prioriterade åtgärder som ankommer på kommunerna att genomföra. Med hänsyn till angelägenheten av att även enskilda huvudmän deltar i utvecklings- och investeringsarbetet anser vi att möjligheter bör öppnas att ge dessa mer generösa bidrag än vad som vanligtvis kan påräknas. Frågan om generösare bidragsformer för enskilda huvudmän bör bli föremål för särskild överläggning. De tidsbegränsningar som f. n. finns i de förhöjda projekteringsbidragen bör vidare för Vindelälvskommunernas del undanröjas för projekt som tillhör åtgärdsprogrammet. Med de föreslagna förbättrade stödformerna uppskattas de statliga merkostnaderna för åtgärdsprogrammet i förhållande till de bidrag som vanligtvis utgår till ca 50 milj. kr. I övrigt kräver åtgärdsprogrammet främst en tidigareläggning av vissa investeringar på kommunikationssidan. Med hänsyn till dels de av statsmakterna ställda förhoppningarna om åtgärder i Vindelälvsområdet, dels de snabbt krympande handlingsutrymmena föreslår att särskilda medel omgående anvisas och att extraordinära insatser i enlighet med de av kommittén uttalade bidragsförutsättningarna vidtas. Vidtagna åtgärder inom Vindelälvsområdet Vid behandling av propositionen 1973:50 framhöll departementschefen att betydande insatser har gjorts för att främja sysselsättningen i Vindelälvsområdet. Enligt redovisningen skulle 630 nya arbetstillfällen ha tillkommit inom industrin genom den regionalpolitiska stödverksamheten, och i genomsnitt ca 1 000 personer hade sysselsatts i beredskapsarbeten. Genom beslutad industrietablering av och ett industricentrum i beräknades 600 nya permanenta arbetstillfällen tillföras området. Med hänsyn till sysselsättningsutvecklingen i området anvisades 40 milj. kr., fördelade på en fyraårsperiod, för en utbyggnad av väg 363 samt vissa andra vägar i , och kommuner. En vidgning av IKS-verksamheten till och kommuner förordades vidare. Med hänsyn till angelägenheten av att en tidigareläggning av avloppsreningsanläggningar i anslutning till kom till stånd skulle bidrag kunna utgå med högst till reningsverk som påbörjades före . Genom de redovisade insatserna skapas enligt departementschefen flera arbetstillfällen än som skulle ha kommit till stånd genom en utbyggnad av . Strävandena att bereda sysselsättning för dem som bor i bör dock enligt departmentschefen fortsätta. De insatser som gjorts i Vindelälvsområdet i form av särskilt anvisade medel för utbyggnad av väg 363, en utvidgning av IKS till flera kommuner samt förhöjt bidrag till avloppsreningsanläggningar har haft betydelse för sysselsättningen i området; så även de insatser inom regionalpolitikens ram, exempelvis statligt stöd till jordbruket, bidrag till skogsförbättringar, skogsbilvägar, lokaliseringsstöd, transportstöd m. m., som redovisades av departementschefen. Dessa insatser får, med undantag av 40 milj. kr. för ombyggnad av väg 363, inte ses om extraordinära från samhällets sida för att åstadkomma en ersättning för en utbyggnad av . Denna beräknades ge 6000 årsverken vid utbyggnaden och förutom indirekta sysselsättningseffekter ca 130 arbetstillfällen i drift. Framtida program för Vindelälvsområdet I planeringen av turistanläggningar och friluftsområden bör i första hand tre delområden studeras: Fjällområdet inom och i anslutning till Tärna-Graddis fjällvärld. och dalgångar med betydande vetenskapligt intresse, stora miljömässiga kvaliteter och goda förutsättningar för fritidsfiske och andra friluftsverksamheter. Som från rikssynpunkt primära rekreationsområden betraktades av turistsakkunniga dels ett avsnitt av nedre utmed den forsrika sträckan mellan och med och samhällen som basorter, dels innefattande och källflöden, med och som basorter. Dessa grundläggande naturgivna resurser bör således i första hand tjäna som utgångspunkt för fortsatt utbyggnad av rekreationsanläggningar i Vindelälvsområdet. Närmare ställning togs inte till utbyggnadsåtgärder i det stora insjödistriktet runt . Åtgärder i anslutning till tätort torde emellertid få betydelse för utvecklingen även inom detta område. I delbetänkande II (Ds Jo 1972:4) Vindelsälvsområdet - Förslag till utvecklingsprogram för rekreationslivet illustrerar turistsakkunniga en principskiss till regionplan för . Fjällområdet har indelats i tre zoner med hänsyn till de skilda intressen som gör sig gällande i olika delar. I beskrivningen av zonerna anges schematiskt de förutsättningar för markanvändningsplaneringen som anses vara av betydelse. övervägande del upplåtet för den renskötande befolkningens uteslutande utnyttjande. All planering bör därför ske i samråd med berörda samebyar. Principskissen utgår från att bland andra följande riktlinjer bör beaktas i den regionala och lokala planeringen: o Sysselsättningsintensiva rekreationsanläggningar bör så långt möjligt samlas till tätorter av rimlig storlek, där de kan utgöra ett komplement till annan sysselsättning, o En koncentration av utbyggnaden till få turistorter ger bättre förutsättningar för rimliga driftresultat på anläggningarna än en spridd utbyggnad. Större valmöjligheter kan då erbjudas i fråga om boende och aktiviteter inom ett lokalt område, vilket möjliggör ökat kapacitetsutnyttjande och bättre underlag för den lokala servicenäringen, o Rekreationslivets anläggningar bör byggas ut med beaktande av redan utförda investeringar i de olika turistorterna och utformas så att orternas karakteristiska profiler bevaras eller understryks. Lokala intressen bör ges betydande inflytande över turistorternas utformning, o För att komplettera underlaget för serviceanordningar i turistorterna kan en välplanerad fritidsbebyggelse vara värdefull. Det är nödvändigt att denna hänvisas till bestämda områden inom turistorten där den ej gör intrång på turismens och det rörliga friluftslivets intressen, vilka bör ges företräde. o I turisorternas närområden - 7 å 8 kilometers radie, vilket motsvarar dagsutflyktsavstånd - bör naturliga förutsättningar för aktiviteter av olika slag tillvaratas, promenad- och cykelstråk, anordningar för kanoting och rodd, skidåkning samt naturstudium,som fågelskådning m. m. Skidspår och snöfordonsleder bör separeras, vilket bör säkras bl. a. genom lokala ordningsstadgar. o Turistorterna i Tärna-Graddis fjällområdet bör sammanbindas av ett högklassigt vägnät och av bekväma och välutrustade vandringsleder. Såväl vägnät som vandlingsleder sträcker sig genom för rekreationslivet mycket värdefulla fjäll- och vildmarksområden. Med hänsyn till renskötselns och den lokala befolkningens intressen och det allmänna intresset att bevara stora oexploaterade vildmarksområden, bör naturresursbaserade aktivitetsanläggningar utanför turistorternas närområden så långt möjligt utföras i anslutning till de stråk som bildas av vägar och leder. Anläggningarna bör lokaliseras, dimensioneras och utformas med beaktande av områdenas vildmarkskaraktär. o Viss utbyggnad av spridda uthyrningsstugor i områdena utanför turistorterna bör kunna ske. Denna bör förberedas genom lämpliga planeringsåtgärder. Landskapet kring i dess sträckning genom det vidsträckta skogslandskapet från till utloppet i har enligt turistsakkunnigas bedömning inga unika kvaliteter i jämförelse med områdena kring övriga norrländska storälvar. Det som gör älven intressant är i hög grad beslutet om att älven skall sparas från kraftproduktion och det stora intresse som i det allmänna medvetandet knyts till den fria, oreglerade . Enligt turistsakkunnigas betänkande Ds Jo 1972:4 bör ett avsnitt i nedre Vindelådalen, som kan utgöra karaktärsområde för den fredade älven och där en kombination av bevarandeåtgärder och aktiva insatser vidtas för att främja rekreationslivet, ges prioritet. Åtgärder som underlättar upplevelsen av och förståelsen för rekreationsvärden bör därför i första hand vidtas. Det är därvid särskild angeläget att förutsättningar skapas för ett omfattande fritidsfiske i älven och angränsande vattendrag. Målsättningen bör vara att utveckla fritidsfisket i till en riksattraktion. Turistsakkunniga har redovisat en schematisk principskiss över markanvändningen i Vindelådalen. Enligt denna har markområdena indelats i två zoner för att illustrera behovet av markanvändningsreglerande bestämmelser för att vidmakthålla områdets miljökvaliteter. Områden där enkla generalplaner bör upprättas som utvisar markdispositionen för det lokala näringslivet, rastplatser, strövstigar, fritidsfiskeanläggningar, parkeringsplatser m. m. samt behovet av fastställd generalplan och särskilda naturvårdsbestämmelser är Nalovardo, , sträckan och . Fritidsbebyggelsen i dessa områden bör föregås av detaljplanläggning. För övriga områden bör principer för lokalisering av gles fritidsbebyggelse klarläggas liksom behovet av fastställd generalplan och särskilda naturvårdsbestämmelser. Av turistsakkunnigas principskiss för nedre Vindelådalen framgår att området främst har karaktären av ett genomreseområde. Åtgärderna skall här främst underlätta upplevelsen av och förståelsen för de rekreationsvärden som en orörd storälv har. Åtgärderna bör således vara en kombination av bevarandeåtgärder och aktiva insatser för att främja rekreationslivet. översiktlig planering i , och kommuner I skrivelse hemställde ,Sorselesoch kommuner hos statens planverk om bidrag till översiktlig planering inom resp. kommuners fjällområden. Framställningen avsåg i första hand planeringsåtgärder för markanvändningen, vilka syftar till att skapa gemensamma förutsättningar för en utvecklad turism i områdena men även till att tillgodose de av antagna riktlinjerna för hushållning med mark och vatten. medgav att planverket från anslaget C 2. Bidrag till översiktlig planering m. m. förde angivna ändamålen tar i anspråk högst . förutsatte att kommunernas planeringsarbeten samordnades sinsemellan och med övriga inom området pågående planeringsföretag och att de bedrevs i nära samverkan med den av i med anledning av Kungl. Majits beslut bildade samarbetskommittén. Planeringen skulle vidare ges en sådan inriktning att den inte föregriper statsmakternas ställningstagande till de förslag som och planverket väntas avge med anledning av uppdraget att avgränsa vissa områden i fjällvärlden. Förslag till översiktsplan för området kring , numera , och dalgång i kommun har numera upprättats. Kommunöversikt för området mellan och Klippen, områdesplan för , kommun, samt områdesplan för i kommun upprättas f. n. De speciella arbetsgrupper inom kommunerna som lett planarbetena har under arbetets gång samrått med resp. länsstyrelse samt den av Kungl. tillsatta samarbetskommittén för Vindelälvsområdet. I regeringens proposition 1975:46 framhålls att rekreationspolitiken måste ges en sådan inriktning att den möjliggör för alla att få den avkoppling och motion som var och en har rätt att kräva. Därför är det viktigt att inte sociala och ekonomiska hinder bestämmer vilka som kan få del av utbudet av rekreations- och turistaktiviteter. Utbudet måste överensstämma med de önskemål stora grupper medborgare har. I alltför hög grad avspeglar emellertid dagens utbud en gången tids efterfrågan. En samordning av den planering som sker för rekreation och turism och den regionalpolitiska planeringen är vidare nödvändig. De områden som är av riksintresse för rekreation och turism är ofta belägna i regioner med dålig sysselsättning. Anläggningar för rekreation och turism kan ge sysselsättning såväl på kort sikt under uppbyggnadsskedet som på lång sikt genom det personalbehov som driften av anläggningarna framkallar. Även om en bygd inte kan ha turism som enda utkomstmöjlighet, så kan bygden genom turismen få ett viktigt komplement till övriga näringar. I propositionen godtas i huvudsak de avvägningar turistsakkunniga gjort när det gäller urvalet av primära rekreationsområden. Detta innebär att såväl Tärna-Graddis fjällområden som betraktas som primära rekreationsområden. I propositionen framhålls vidare att det varken är möjligt eller nödvändigt att samhällsinsatser görs i samma omfattning inom samtliga primära rekreationsområden. I en del fall är det väsentligast att områdenas naturvärden bevaras, och i andra fall kan en utbyggnad av olika slag av anläggningar ligga långt fram i tiden. Det är inte möjligt att nu ange några närmare riktlinjer eller att göra några prioriteringar i dessa avseenden. De former för stöd till uppförande av rekreations- och turistanläggningar m. m. som f. n. finns bör användas också i fortsättningen. Det stöd som utgår i form av beredskapsarbeten och lokaliseringsstödet är emellertid i första hand sysselsättningspolitiskt resp. regionalpolitisk! Detta har i vissa fall lett till insatser på det rekreationspolitiska området som inte bort prioriteras. Genom de riktlinjer för planering och samordning av de statliga insatserna inom rekreationslivets område som förordats bör de nu aktuella stödformerna kunna användas för att på ett bättre sätt tillgodose också rekreationspolitiska syften. Vad här anförts innebär att rekreationspolitiska synpunkter måste beaktas vid sidan av regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska i större utsträckning än när det gäller statligt stöd till uppförande av anläggningar för rekreation och turism. Sysselsättningsfrämjande åtgärder av större omfattning inom denna sektor bör därför genomföras inom ramen för utarbetade planer för uppförande av anläggningar och iordningsställande av områden för rekreation och turism. bör på samma sätt som inom ramen för arbetsmarknadspolitiken kunna lämna bidrag till berörda myndigheter för utarbetande av ifrågavarande planer. för Vindelälvsområdet har hos kommuner och berörda turistintressenter undersökt förslag till åtgärder som i andra sammanhang varit aktuella. Enligt kommitténs mening var det därvid önskvärt att berörda intressenter o Undersökte vilka av objekten som påbörjats eller avslutats o fastställde vilka objekt som är önskvärt att genomföra o framlade förslag till nya objekt som bör genomföras. Förslagen till åtgärder angavs kunna omfatta bl. a. åtgärder som ökar områdets tillgänglighet, attraktivitet, övernattningskapacitet, servicenivå samt sportfiskekapacitet m. m. Den särskilda samarbetskommittén har haft uppdraget att samordna och prioritera projekt som är av speciellt stor betydelse för området i dess helhet. Inte minst är det av vikt att de olika objekten dimensioneras på ett i förhållande till varandra ändamålsenligt sätt och att de genomförs i medveten turordning. De aktuella åtgärderna kan ges följande huvudrubriker: anläggningar och aktiviteter för rekreationsändamål, övriga åtgärder samt rennäringsfrämjande åtgärder. Prioritering bör sedan ske inom dessa huvudrubriker. Vid prioriteringen bör hänsyn tas till de omedelbara behoven av åtgärder, förekomsten av projekteringshandlingar, de funktionella sambanden med befintliga anläggningar m. m. Med hänsyn till att medel inte anslagits för erforderliga planerings- och projekteringsarbeten finns inte färdiga projekteringshandlingar för samtliga objekt, varför den inbördes ordningen för vissa projekt kan behöva ändras. Den medvetna turordningen för objektens genomförande bör vara vad som redovisas under följande rubriker. Rekreationsanläggningar i och handikappas av perifer belägenhet i förhållande till större flygplatser med kapacitet att ta emot charterflyg. För regionala och lokala intressenter har frågan om flygarrangemang därför varit av stor betydelse . a. har iordningställande av till civil standard och nya flygplatslägen i , () och diskuterats. Vindelälvsområdet samt Tärna-Graddis fjällvärld har av utpekats som primära rekreationsområden. Detta är ett starkt motiv för att bygga upp en effektiv transportapparat som öppnar regionen för rekreationspublik från hela . Ett väl utvecklat charterflyg är dessutom en grundläggande förutsättning för att länets fjällområden skall kunna hävda sig som resmål. Ett välbeläget flygfält i inlandet med möjlighet att betjäna ett flertal områden i fjällen bör därför av såväl rekreations- som regionalpolitiska skäl komma till stånd. Med tanke på de betydande kostnaderna för anläggning och drift är det angeläget att ett sådant flygfält även har andra uppgifter inom transportväsendet än att sörja för turismens behov. En av Kungl. Maj:t förordnad delegation för samordning av militära och civila intressen i samband med etableringen av det nya fredsförbandet i har beslutat göra en förberedande, översiktlig undersökning i flygfältsfrågan med sikte på att en skriftlig rapport skall lämnas till regeringen. Utredningen genomförs i tre etapper, nämligen Etapp 1 De militära myndigheternas (överbefälhavaren) uppfattning inhämtas. Etapp 2 Berörda länsstyrelsers, landstings och kommuners uppfattning inhämtas, varvid resultatet av etapp 1 utgör underlag. Etapp 3 Länsstyrelserna i och väger gemensamt de skilda kommunernas önskemål mot varandra och sammanväger de länsvisa uppfattningarna. Länsstyrelsernas gemensamma överväganden sammanfattas i en skriftlig rapport till regeringen. Då frågan om en eventuellt lokalisering av ett flygfält till inlandet kommer att bli föremål för berörda kommuners och länsstyrelsers ställningstagande i annat sammanhang, finns nu ingen anledning att föregripa detta. En slutlig lösning av frågan är emellertid av väsentlig betydelse. Vägtransporter är de enda transportsätt som f. n. kan utnyttjas till rimlig kostnad och tidsåtgång. Med stora vägsatsningar har avlägsna rekreationsområden i framför allt fjällvärlden blivit tillgängliga för privatbilismen. För närmarknadspubliken och för att förbättra sambandet mellan de olika turistorterna inom Vindelälvsområdet är länsvägarnas standard av stor betydelse, och de ytterligare förbättringar av vägar eller vägavsnitt som kan inverka positivt på turismens utvecklingsmöjligheter bör därför snabbt komma till stånd. En upprustning av vägar som är svårframkomliga bör även ske. 1.Upprustning av väg 1140 . 2.Upprustning av väg 1005 3.Upprustning av väg 1018 Adak-Slagnäs-Arjeplog 4.Upprustning av väg 628 Vännäsby-Rödåsel 5.Upprustning av väg 355 . Nybyggnad av väg N 7.Upprustning av väg 622 Vännäsby-Långfors 8.Upprustning av hängbro vid Selet. 9.Bilväg till Middagsberget, lO.Bilväg till Buberget, 1.Centralt beläget flygfält för bl. a. charterflyg. Samarbetsdelegationen som utreder frågan om flygfält i eller i närheten av väntas avge ett ställningstagande till kommu nikationsdepartentet ca 30 ca 110 (15) 2.Förstärkning samt utbyggnad av flygfält. Projektering utförd ca 7,0 ca 28 (2) 3.Utbyggnad av flygfält i till klass IH-fält. Projektering utförd ca 5,0 ca 18 (1) ca 42 ca 156 (18) Utbudet av turistbäddar och rekreationsanläggningar i området är f. n. alltför begränsat. Detta gäller inte minst längs , som öppnats för trafik, och i själva Vindelådalen där organiserade former av turistanläggningar saknas. Det är i detta sammanhang angeläget med en koncen tration av anläggningarna till redan existerande, så att underlag för differentierade effektivitetsutbud och innehållsrika rekreationsprogram kan skapas. 1.Utbyggnad av [Craja campingplats, , etapp 1, innefattande bl. 18 stugor, husvagnsplatser, ser vicebyggnad m. m. Projektering klar 2. Utbyggnad av , . ansökan avslagen av AMS. Projektering pågår 3.Stugor, bungalows, husvagnsplatser i anslutning till 5.Utbyggnad av , , innefattande bl. 30 rum och konferensutrymme. tering påbörjad ö.Flyttning av campingplats i . för området klar 7.Flyttning samt utbyggnad av Rännuddens stugby, 8.Upprustning samt utbyggnad av befintlig anlägg ning i Jäkkvik. Projektering påbörjad .9.Utbyggnad av med 10 stugor Projektering klar för stugor 10.FIyttningsamt utbyggnad av campingplats 11.Utbyggnad av med ett 25-tal stu Projektering klar 12.Stugby i . ringsansökan hos AMS 13.Vandrarhem, campingplats, sjöflygplats, m. m. 14.Mindre stugby i Rattik, 15.Utbyggnad av , . 19.Stugby i anslutning till . 20.Stugby i anslutning till . Idétävling skall påbörjas 21.Uthyrningsstugor i Tjärnberg, m. fl. Dispositionsplan klar 23.Etapp II och III , , in Projektering klar 24. Utbyggnad och upprustning av och ho tell samt utbyggnad av husvagnsplats i 67,9 254 (48) Anläggningar och aktiviteter för rekreationsändamål De naturgivna förutsättningarna för rekreationsaktiviteter i Vindelälvsområdet är utomordentligt goda. Omfattande åtgärder krävs emellertid för att för en bred publik skapa stimulerande rekreationsmöjligheter och att underlätta upplevelsen av och naturoch kulturvärden. Tillkomsten av bl. a. strömakvarium och visnings- och informationsanläggningar är åtgärder i en sådan riktning. 1.Hängbro över Renforsen i Projektering klar 2.Aktivitetshus, informations- samt visnings- och 3.Tempererat bad m. m. på Kraja, 4.Översiktlig inventering av sjödistriktet Fiske vårdande åtgärder i Malån, Skäppträskån 6.Strömakvarium, informationscentral, 9.Belysning i skidbacke i . lO.Upprustning av kvarn. 11.Tempererat bad i . 13.Informations- och försäljningscentral i 15.Iordningställande av kanotcenter i . 16.Belysning i skidbacke, . 19.Belysning i skidbacke, . 20.Servicebyggnad i skidbacke, 23.Upprustning av serveringsstuga på , Av särskild vikt är samordnade insatser för fritidsfisket i med biflöden.