mot · G0021504 · 1976-01-01 00:00:00 — a. föreslagit ett statligt personskadeskydd för dem som utbildas eller tjänstgör enligt värnpliktslagen eller civilförsvarslagen samt en uppräkning av äldre livräntor. Merkostnaderna härför beräknas till 7 milj. kr. och skall rymmas inom försvarshuvudtiteln. För vår del tillstyrker vi att man genomför propositionens förslag i denna del. Som framgår av redovisningen föreligger vissa skillnader mellan vårt förslag och det som regeringen nu redovisat. Medan det socialdemokratiska förslaget upptar höjningar av både dagersättning och utryckningsbidrag, har regeringen koncentrerat höjningen till dagersättningen. Regeringsförslaget innehåller en höjd förplägnadsersättning men är däremot vagt beträffande förbättrade reseförmåner. För vår del finner vi de av oss gjorda avvägningarna bättre svara mot den av oss i motionen 1976/77:248 angivna inriktningen i fråga om värnpliktsförmånernas utveckling. När det gäller familjestödet har regeringen föreslagit höjningar av familjepenningen för såväl hustru som barn, medan vi i vår motion lagt förbättringarna enbart på barndelen av stödet. Kostnadsmässigt råder ingen skillnad mellan förslagen, men det är likväl fråga om en betydelsefull principiell olikhet. 1 propositionen 1975:37 framlades förslag om bl. a. nya riktlinjer för det familjesociala stödet. I propositionen förordades att familjepenning till hustru skulle utgå endast om hon vårdade barn i hemmet eller om synnerliga skäl förelåg. Detta godkändes av (FöU 1975:18). Det nya systemet har inte trätt i kraft i avvaktan på pågående utredningsarbete. Med den av oss föreslagna utformningen av familjestödet koncentreras de ökade medlen på familjer med barn, medan regeringens förslag ger höjda bidrag även i de familjer som saknar barn. Vi finner inte regeringens inriktning stå i överensstämmelse med riksdagsbeslut. I detta sammanhang vill vi även ta upp frågan om direktiven m. m. till utredningen om formerna för de värnpliktigas medin fl ytandem, m . Regeringen har genom dessa direktiv avslutat arbetet i den tillkallade utredningen om inflytande m. m. inom värnpliktsutbildningen. 1 den nya utredningen har företrädarna för de fackliga organisationerna och de värnpliktiga fått en betydligt svagare ställning än i den tidigare utredningen. Enligt vår mening finns det goda möjligheter att i detta sammanhang likaväl som i andra kombinera ledamöter som företräder de anställda och de värnpliktiga med parlamentariskt inslag i kommittéer. bör som sin mening ge till känna vad här anförts om utredningens sammansättning. Vidare har en begränsning skett av den nya utredningens direktiv. Vi vill erinra om att i promemorian Ds FÖ 1976:3 har förslag lagts fram om vilka vägarsom skall nyttjas för att få ett utökat värnpliktsinflytande. Från den nya utredningen har undantagits spörsmålet om lekmannainflytande på lokal nivå, vilket förts över till försvarsmaktens ledningsutredning (FLU). Denna har kvar uppgiften i vad avser den regionala nivån. Till skillnad från FLU skall den nya utredningen behandla frågor om inflytande m. m. på lokal nivå. Eftersom den tidigare inflytandeutredningen dessutom påbörjat utredningsarbetet i lekmannafrågan, bör denna uppgift inte flyttas över till FLU. I de nya direktiven ingår även att utvärdera erfarenheterna av värnpliktskonferenserna och den värnpliktiga arbetsgruppen. Principiella skäl talar egentligen mot att en sådan utvärdering sker av statliga organ. Önskemål om förändringar etc. bör egentligen ha sitt upphov i diskussioner hos de värnpliktiga och deras företrädare. Vi vill dock inte motsätta oss att utredningen sysslar med denna fråga men vill kraftigt understryka vikten av att den bereds och löses i nära samband med företrädare för de värnpliktiga. Att denna fråga finns med i direktiven är också ett argument för vad vi anfört beträffande sammansättningen. Vad vi här anfört bör av ges regeringen till känna. 9.2 Ram- och anslagsberäkningar /78 Som framgår av vad vi tidigare anfört (7.5) bör basbeloppet för det militära försvaret för nästa budgetår fastställas till 10 100 milj. kr. Härtill bör också läggas vissa omlokaliseringskostnader för försvarets myndigheter, sammanlagt . Utgiftsramen kommer därmed att uppgå till sammanlagt 10 . Som framgår av avsnitt 7.5 avstyrker vi det särskilt begärda beloppet till flygplansutveckling. Därtill skall läggas priskompensation enligt vad vi förordat i avsnitt 8, dvs. I propositionen beräknas priskompensationen för det militära försvaret, civilförsvar utom skyddsrum samt skyddsrum efter olika procentandelar (resp. 14,54, ). Med utnyttjande av den avrundade procentsiffran blir priskompensationen för militärt försvar 1 466 milj. kr., avrundat till 1 465 milj. kr. Det beräknade utfallet för /78 kommer därvid att uppgå till 11 . I avsnitt 7.5 har vi förordat att för arbetsmarknadspolitiskt betingade byggnadsåtgärder bör ett belopp om 40 milj. kr. ställas till förfogande. Regeringen föreslår här oförändrat 20 milj. kr. bör besluta om den av oss föreslagna åtgärden. I avsnitt 8 har vi föreslagit att det militära försvarets utgifter regleras med nettoprisindex. Någon särbehandling av värnpliktsförmånerna bör ej ske. Regeringens begärda bemyndigande om särskild justering av utgifterna för ökningar av dessa förmåner utöver nettoprisindex bör därför avslås. Jämfört med den borgerliga regeringens förslag innebär vårt förslag således en besparing nästa budgetår av betydande mått, nämligen 350 milj. kr. Av den angivna summan faller 45 milj. kr. Som framgått av det har vi på en rad olika punkter lagt fram alternativa förslag till den borgerliga regeringens inriktning av det militära försvaret. Det betyder lägre betalningsmedel och, för materiel- och forskningsanslagen, lägre bemyndiganden. Vi har således avstyrkt de särskilda medel om 30 milj. kr. som under anslaget Flygvapenförband: Forskning och utveckling begärs för studier av attackflygsystem m. m. Vi räknar med en i förhållande till regeringen begränsad anskaffning av tung pansarvärnsrobot och anser vidare att frågan om terrängbilar för personaltransport bör lösas på annat sätt. Regeringen har anvisat medel för dessa ändamål under anslaget Arméförband: Materielanskaffning. Vi motsätter oss att särskild flottiljledare anskaffas till ytattackflottiljer, varför de studiemedel som regeringen begär under Marinförband: Forskning och utveckling inte behövs. Likaså kan en väsentlig reduktion ske under anslaget Marinförband: Materielanskaffning, eftersom vi har en annan uppfattning än regeringen om vilken sjörobot som skall anskaffas till ytattackflottiljer. Det bör vidare vara möjligt att väsentligt nedbringa utvecklingskostnaderna för A 20-alternativet. Vi har vidare förordat en stramare politik än regeringen när det gäller centrala staber och myndigheter. FLU:s arbete i denna del bör bedrivas så, att besparingar kan hämtas in senast fr. o. m. 1978/79. Försiktighet bör också iakttas med byggnadsverksamheten, varför anslagen under kapitalbudgeten bör kunna minskas. Anskaffning av materiel och byggnader bör också förläggas över en något längre tidsperiod än som planerats i regeringens förslag. Det av oss förordade utnyttjandet av äldre materiel är även av betydelse. Med utgångspunkt i vad vi förordat i det föregående bör det ankomma på regeringen att vidta erforderliga förändringar av bemyndiganderamar och omfördelningar - t. ex. genom utnyttjande av prisregleringsanslaget - av betalningsmedlen. bör ge regeringen detta till känna. Vi vill i detta sammanhang erinra om vad som anfördes i propositionen 1975/76:100 (bil. 6 s. 36), nämligen att konsekvenserna av ökade bemyndigandeskulder och -kvoter bör undersökas. Regeringen redovisar ej några överväganden eller förslag i anledning av detta uttalande. Eftersom bemyndigandekvoterna även utvecklar sig ogynnsamt, finns det än större anledning att uppmärksamma förhållandena. Detta är liktydigt med att inteckningar i framtida resursutrymme efter hand blir allt större. Detta inger allvarliga farhågor, eftersom det minskar handlingsfriheten. bör begära att regeringen redovisar den i propositionen 1975/76:100 avsedda undersökningen och sina förslag i anledning härav. Vi har i avsnitt 5 om ekonomiskt försvar förordat att kostnaderna för den förordade lagringen främst för fredskriser av vissa metaller skall täckas av avgiftsmedel och inte av budgetmedel. Av praktiska skäl bör därvid oljelagringsfonden anlitas. Under anslaget Lagring/or beredskapsändamå! har regeringen begärt medel om 10 milj. kr. för lagring av metaller. I enlighet med vad vi förordat bör från oljelagringsfonden disponeras medel härför. Anslaget kan därvid sänkas till 11 milj. kr. På motsvarande sätt bör under anslaget Förrddsanläggningar 167 milj. kr. disponeras ur oljelagringsfonden och anslaget sänkas med 2 milj. kr. till 33 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska säkerhetspolitiken, 2. att godkänner de gemensamma grunder för totalförsvarets fortsatta utveckling som angetts i motionen, 3. att hos regeringen begär en utredning om olika former av motstånd, däribland civilmotstånd, 4. att hos regeringen begär en parlamentarisk försvarskommitté med de uppgifter som angetts i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltagande från de anställdas organisationer i kommande försvarsutredning, 6. att som sin mening ger regeringen till känha vad i motionen anförts om långsiktsprogram för det ekonomiska försvaret, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uthållighet i förvarningssystemet, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvalificerad utbildning för civilförsvarets personal, 9. att hos regeringen anhåller om att totalförsvarets upplysningsnämnd får i uppdrag att utreda i motionen angiven fråga om totalförsvaret i skolans läromedel, 10. att hos regeringen begär en utredning m. m. av i motionen angivna frågor om datasystem i krig m. m., 11. att godkänner de riktlinjer för det militära försvarets utveckling som angetts i motionen, 12. att hos regeringen begäratt arbetet inom beredningen för utvärdering m. m. av framtida flygplanssystem avbrytes, 13. att riksdagen-därest yrkandet under 12 avslås-hos regeringen begär att beredningen för utvärdering m. m. av framtida flygplanssystem skall sammansättas enligt de grunder som anges i motionen, 14. att hos regeringen begär en studie av det militära försvarets framtida underhållsbehov och en häremot svarande verkstadskapacitet, 15. att hos regeringen begär att försvarsmaktens ledningsutredning får i uppdrag att lägga fram förslag om indragning av staber m. m., i enlighet med vad som anförts i motionen, 16. att beslutar fastställa utgiftsramen för det militära försvaret /78 till 10 , i prisläge , 17. att avslår regeringens framställan om att . anvisas för studier av attackflygsystem m. m., 18. att avslår regeringens hemställan om bemyndigande att justera utgiftsramen för det militära försvaret för /78 med den del av ökade kostnader för förmåner åt värnpliktiga vilka överstiger vad nettoprisindex ger, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar av bemyndiganderamaroch betalningsmedel för /78, 20. att hos regeringen begär redovisning m. m. av konsekvenserna av ökade bemyndigandeskulder och -kvoter, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medel för arbetsmarknadspolitiskt betingade åtgärder, 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sammansättningen och direktiven till utredningen om formerna för de värnpliktigas medinflytande m. m., 23. att till Lagring för beredskapsändamäl (VIII: 1) för /78 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat investeringsanslag av , 24. att till Förrddsanläggningar(IX:8) för / 78 anvisare» i förhållande till regeringens förslag med . minskat investeringsanslag av . () () HANS () i