mot · FZ021251 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1251 av m. fl. om en offensiv hälsovård Sammanfattning: Krisfenomenen inom sjukvården har förvärrats. Det har varit svårt att tillgodose angelägna vårdbehov. 10 000 äldre väntar på plats inom långtidsvården. Akutsjukvården sviktar på flera håll. Köproblemen är betydande. Personalen pressas av vad som uppfattas som hårdhänta rationaliseringsåtgärder. kommunisterna anser det nödvändigt att skapa en mer offensiv hälsovård och kräver att en fempartiutredning skall tillsättas om sjukvårdens framtida inriktning och samhällsfunktioner. I ett 12-punktsprogram skisseras utgångspunkter för arbetet: Bättre ekonomi för landstingen. Nedbrytande av den auktoritära maktstrukturen inom sjukvården. Snabb utbyggnad av lättillgänglig öppen vård. All sjukvård och hälsovård görs avgiftsfri. Komplettering av långtidsvården med samordnade bostadspolitiska, socialvårdande och öppenvårdsinsatser i syfte att ersätta vård på sjukhus med en mer aktiv tillvaro i hemmet. Särskilt stöd som gör det möjligt för underprivilegierade grupper att få god vård. Kraftig utbyggnad av arbetshälsovården under landstingens huvudmannaskap. Sjukskrivning på eget ansvar. All produktion med anknytning till sjukvården bör ske i samhällelig regi osv. Sjukvårdens inriktning och arbetsuppgifter har kommit att debatteras i ökad utsträckning. En av orsakerna till detta är de stigande vårdkostnaderna. uppgick dessa till . 1975 har de stigit till över 15 miljarder. Sjukvården fyller därjämte en alltmer viktig arbetsmarknadspolitisk roll. 1975 var närmare 300 000 sysselsatta inom sjukvården, till övervägande del lågavlönade kvinnor. har det skett en betydande minskning i sjukvårdens utbyggnadstakt föranledd av landstingens alltmer försämrade finanser. har krisfenomenen inom sjukvården förvärrats. Det har varit svårt att tillgodose angelägna vårdbehov. 10 000 äldre väntar på plats inom långtidsvården. Akutsjukvården sviktar på flera håll. Köproblemen är betydande. Personalen pressas av vad som uppfattas som hårdhänta rationaliseringsåtgärder. Sjukvårdens betydelse när det gäller att påverka befolkningens hälsotillstånd är ofullständigt undersökt. Det snabbt stigande antalet sjukskrivningar och det ökande antalet förtidspensionärer antyder dock en ökande sjuklighet. Sammantaget kan beräknas att i genomsnitt närmare 700 000 människor av den arbetsföra befolkningen står utanför arbete på grund av sjukdom. Naturligtvis är orsakssammanhangen bakom den ökande sjukskrivningen komplicerade. En väsentlig anledning torde vara att en hög arbetsintensitet och dåliga arbetsmiljöer slår ut allt fler lönearbetare långt före inträdet i pensionsåldern. En annan orsak är sannolikt att sjukskrivning och förtidspension i ökande utsträckning används för att dölja bristfenomen på arbetsmarknaden liksom andra typer av social problematik, exempelvis drogmissbruk och brist på mänskliga kontakter. Långvarig sjukskrivning, förtidspensionering och långvariga sjukhusvistelser är ofta intensivt passiviserande. De sjuka isoleras från arbete och sociala kontakter. Sjukrollen innehåller i sig element av symptomfixering, social passivitet och minskade möjligheter att ta ansvar. Övermedicinering förvärrar i sin tur problematiken särskilt när det är fråga om lugnande mediciner och sämnmedel. Sjukvården har i sig en socialt passiv inriktning. Det har i alltför hög utsträckning gällt att finna symptom hos, ställa diagnos på och behandla enskilda individers sjukdomar till men för den sociala överblicken. Den socialmedicinska verksamhet som förekommer är relativt obetydlig. Talet om en social inriktning av den öppna vården respektive samverkan mellan socialvård och sjukvård har till största delen stannat på papperet. Så länge sjukvården har en passiv samhällsfunktion kommer den att vara oförmögen att i någon större grad förebygga sjukdomar. Med sjukvårdens nuvarande inriktning kommer det aldrig att bli möjligt att bygga i kapp vårdkrisen. Till detta krävs en offensiv och samhällspåverkande hälsovård. I syfte att skapa en mer offensiv vård är det nödvändigt att analysera och förändra beslutsstrukturen inom sjukvården. Landstingen har huvudansvaret för vårdens utbyggnad och får bära de tyngsta kostnaderna. saknar landstingen till stor del inflytande över verksamhetens innehåll som i stället kontrolleras av och därmed i praktiken är undandraget parlamentarisk kontroll. På sjukhusen råder en auktoritär beslutsstruktur. Läkarkåren, som endast utgör 15 000 av 300 000 sjukvårdsanställda, har det helt dominerande inflytandet över vårdens dagliga innehåll. Det administrativa ansvaret faller däremot i ökande utsträckning på särskilda administratörer med små kunskaper om och litet inflytande över vårdens innehåll. En mer offensiv vård förutsätter att landstingen engagerar sig vårdpolitiskt i ökad utsträckning liksom en grundlig demokratisering av beslutstrukturen inom sjukvården. En sådan demokratisering skulle kunna frigöra den enorma fond av kunskaper och erfarenhet som finns hos 300 000 vårdarbetare. Inom såväl som landstingsförbundet har det förekommit en vårdpolitisk utredningsverksamhet. Denna utredningsverksamhet måste nu föras upp på parlamentarisk nivå. kommunisterna kräver därför en fempartiutredning av sjukvårdens framtida inriktning och samhällsfunktion. Utredningens mål bör vara att formulera innehållet för en offensiv hälsovård. Följande 12 punkter bör vara utgångspunkt för arbetet: Landstingens ekonomi måste säkras i syfte att bygga ut en bra vård och bemästra dagens bristfenomen. Sjukvården upptar fortfarande en ringa del av de samlade utgifterna, ca 5 '*<> av BNP. Denna andel måste tillåtas att öka . Tänkbara åtgärder i detta syfte är generella statsbidrag samt befrielse av moms och arbetsgivaravgift för landstingens vårdkostnader. Landstingen måste ges ett ökat politiskt ansvar också för vårdens innehåll. Den auktoritära maktstrukturen inom sjukvården måste brytas ner. Alla personalgrupper bör ges möjlighet att självständigt träda i kontakt med patienter och delta i beslutsfattandet. Detta är för övrigt en förutsättning för utbyggnaden av en lättillgänglig öppen vård. Administrativt och vårdande ansvar inom sjukvården måste kombineras. En snabb utbyggnad måste ske av en lättillgänglig öppen vård. Mindre vårdcentraler placeras i närheten av där folk bor. Vårdcentralen skall kunna kontaktas utan tidsbeställning eller köer. Detta blir möjligt om alla personalkategorier direkt deltar i vårdarbetet. Socialt kunnig personal skall finnas företrädd på alla vårdcentraler. All sjukvård och hälsovård görs avgiftsfri. Vårdavgifterna står för en liten del av sjukvårdens intäkter. Om dessa avgifter slopas och förslagsvis övertas av , minskar sjukvårdens administrativa kostnader och tillgängligheten ökar. Dagens långtidsvård kompletteras med samordnade bostadspolitiska, socialvårdande och öppenvårdsinsatser i syfte att ersätta vård på sjukhus med en mer aktiv tillvaro i hemmet. En utbyggd hemsjukvård skall inte skötas av underbetalda anhöriga utan sociala förmåner utan av välutbildad, välavlönad, fast anställd personal som arbetar i goda bostadsmiljöer. Särskilt stöd som gör det möjligt för underprivilegierade grupper att få god vård. Särskilda statsbidrag bör utgå till vård av alkoholproblematiker och narkotikamissbrukare. Uppsökande insatser för att möta problemgruppers vårdbehov bör premieras. Alla sjukvårdsanställda bör få möjlighet och rättighet att undersöka och angripa sjukdomsframkallande faktorer i samhället. Alla vårdarbetare bör få möjlighet att göra hembesök. Kraftig utbyggnad av arbetshälsovården under landstingens huvudmannaskap. De anställdas organisationer skall ha det avgörande inflytandet över vårdens utformning och inriktning. Sjukskrivning på eget ansvar. Sjukvården bör avlastas bedömningen om människor är kapabla att arbeta eller inte. All produktion med anknytning till sjukvården bör ske i samhällelig regi. Ingen skall få göra profit på sjukdom. Produktionen av läkemedel och sjukvårdsmaterial bör underordnas samhällsnyttan och inte utgå från vad som är lönsamt. Under hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen anhålla om tillsättandet av en fempartiutredning om en offensiv hälsovård enligt ovan anförda riktlinjer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)