mot · FZ022460 · 1976-04-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:149 med förslag till lag om allmänna fjärrvärmeanläggningar, m. m. 1 vårt land används hälften av all köpt energi för uppvärmning av hus och varmvatten. Det finns goda möjligheter att minska behovet att köpa energi inom denna sektor, utan att man behöver sänka temperaturen, om man isolerar byggnaderna bättre och använder effektivare uppvärmningssystem. Den föreslagna lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar borde kunna underlätta utbyggnaden av sådana energihushållande system. Negativa effekter på miljön bör också kunna undvikas, eftersom det är lättare att rena röken, när man använder centrala system än i individuella värmepannor. Man kan få fram den förhållandevis låga temperatur som behövs för uppvärmning t. ex. som bieffekt vid processer där högre energikvalitet erfordras. Samarbete mellan industrier och kommuner om fjärrvärmesystem bör stimuleras, så att spillvärme från industriprocesserna kan tillvaratas. Vidare borde lagen kunna stimulera kraftvärmeverksutbyggnaden. är bättre än hetvattencentraler för fjärrvärmeanläggningar, därför att man där använder högvärdigt bränsle för att producera elektricitet, som man tar ut den mängd varmvatten som behövs. Oljan utnyttjas alltså bättre, än om den bara skulle värma vatten till fjärrvärmenätet, som i hetvattencentraler. Som påpekas i propositionen 1975/76:149 kan kraftvärmeverk också eldas med fasta bränslen, t. ex. kol, ved, sopor och annat avfall. Genom diesel- och stirlingmotorer eller gasturbiner kan kraftvärmeverk göras mindre, och därigenom undviker man stora, sårbara system. I sitt remissvar till den utredning som ligger till grund för propositionen hävdar ekonomisk rationell uppvärmning och Svenska att kompletterande utredningar behövs beträffande konsekvenserna från beredskapssynpunkt av en forcerad övergång från flexibla, individuella uppvärm ni ngssystem till centraliserad uppvärmning. avstyrker förslaget från utredningen, främst på grund av den nuvarande osäkerheten i fråga om förutsättningarna för en övergripande energiplanering och likaså i fråga om de utvecklingslinjer för ny teknik inom uppvärmningsområdet som energibrist och höga energipriser driver fram. Dessa synpunkter är enligt vår mening viktiga. Det är väsentligt att lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar inte hindrar den tekniska utvecklingen av uppvärmningsmetoder, som litar till naturliga, kontinuerliga energikällor. En god lösning tår inte förhindra en bättre. Stora, inflexibla system blir sårbara och bör undvikas, vilket också är möjligt om lämplig teknik används, som påpekats ovan. Föredraganden säger att anslutningsskyldighet inte bör föreligga, när alternativet till fjärrvärme exempelvis är att utforma en byggnad för avancerat tillvaratagande av solvärme eller att utnyttja värmepump eller spillvärme (s. 53). Vid bedrivs t. ex. ett intressant forskningsprojekt kring resursbesparande byggande, ett samarbetsprojekt i anslutning till det s. k. sydbaltiska huset. Här skulle stadsdelar kunna byggas helt utan behov av annan uppvärmning än den solen tillhandahåller gratis. Det är viktigt att inte fjärrvärmeanläggningar hindrar ännu effektivare energihushållning. Dessa synpunkter är så viktiga att de klart bör inskrivas i lagen. Isolering, tätning, slutna ventilationssystem, friskluftintag, där luften förvärms genom slingor i jorden, värmeväxlare etc. kan i hög grad minska behovet att köpa energi för uppvärmning. Det är viktigt att avgifterna för fjärrvärme beror av i hur hög grad värme från systemet behöver utnyttjas, så att inte motivet att rusta fastigheten för energihushållning minskas. Lagen bör kompletteras med föreskrift om individuell mätning och avgift. 1 propositionen nämns (s. 17) att kärnkraftbaserade kraftvärmeverk diskuteras bl. a. för Stockholms- och . Mycket talar emellertid för att kärnkraften snart kommer att överges. Bland orsakerna kan följande nämnas: O Det blir ett allt starkare motstånd i världen mot denna farliga energiform, som underlättar spridningen av atombomber, skapar maktkoncentration och behov av allt noggrannare medborgarkontroll. I genomförs en folkomröstning i frågan. O Ansvariga tekniker i har lämnat kärnkraftindustrin, bl. a. därför att de anser risken för olyckor med utsläpp av radioaktivitet mycket stor i den typ av lättvattenreaktor som också finns i vårt land. O Knappheten på uran skulle kräva en övergång till ännu farligare reaktorsystem (bridern), som också våra nuvarande lättvattenreaktorers vänner tvekar inför. Härigenom skulle vår energiförsörjning göras beroende av plutonium, atombombsbränslet. En brid-reaktor kan explodera som en atombomb. O Exempel från visar att reaktorer som varit i drift åldras mycket fortare än beräknat och kanske måste stängas. Materialet visar uttröttningssymtom med läckagerisker och riskabel arbetsmiljö som följd. En så kort livslängd på en reaktor torde göra den ekonomiskt helt ointressant, om den inte subventioneras av staten. O Bränslecykelns olika moment uppvisar oanat stora svårigheter, alltifrån brytningen av uran och den kapital- och energikrävande anrikningen, till den allt längre förvaringstiden av utbrända bränsleelement med läckagerisker före upparbetningen av bränsleelementen, som aldrig fungerat i industriell skala, vidare de olösta säkerhetsfrågorna kring plutonium och den minst tusenåriga förvaringen av radioaktivt avfall. Alternativet till kärnkraft och ökad oljeanvändning är kraftfull effektivisering av energianvändningen och utnyttjandet av naturliga, kontinuerliga energiflöden. Eftersom detta alternativ blir alltmer lockande finns det alltså risk för ytterligare kapitalförstöring, om fjärrvärmeanläggningar byggs ut med kapacitet att ta till vara de mycket stora spillvärmemängder som ett kärnkraftverk åstadkommer, såvida inte dessa anläggningar kan fungera energihushållande med annan kraftkälla än kärnkraft. Innan kärnkraftbaserad fjärrvärmeanläggning förklaras allmän, bör industriverket ha försäkrat sig om att den skulle vara lämplig ur energihushållningssynpunkt, även utan kärnkraft. Synpunkterna ovan om sårbarheten i stora system bör också beaktas. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta den komplettering av lagtexten som föranleds av förslagen i motionen. Med anledning av vad som anförts hemställs att vid sin sakbehandling av proposition nr 1975/76:149 beslutar om sådan utformning av lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar, 1. att samarbete om fjärrvärmeanläggning mellan industri och kommun för att tillvarata spillvärme från industriprocesser underlättas, 2. att anslutningsskyldighet inte föreligger, när alternativet till fjärrvärme är att utforma en byggnad för tillvaratagande av spillvärme från installationer med annat huvudändamål än uppvärmning eller för tillvaratagande av naturliga, kontinuerliga energikällor, 3. att mätning och avgift blir individuell, 4. att industriverket, innan anläggning för kärnkraftbaserad fjärrvärme förklaras allmän, skall ha försäkrat sig om att anläggningen är lämplig ur energihushållningssynpunkt med annan energikälla än kärnkraft.