mot · FZ022461 · 1976-04-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 2461 av med anledning av propositionen 1975/76:155 om vissa körkortsfrågor 1 propositionen 1975/76:155 behandlas olika frågor angående körkort såsom lämplighetskrav och former för körkortsingripanden. Jag vill i denna motion särskilt ta upp två frågor som i hög grad rör den enskildes integritet, nämligen registrering av belastningsuppgifter i körkortsregistret och frågan om vilken information som skall lämnas ut om den enskilde från kommunala vårdorgan. En grundläggande princip i den svenska datalagen är att den. som registreras i ett dataregister, skall ha rätt att själv ta del av de uppgifter som finns införda om honom samt att vid behov få dem rättade. Denna rätt finns emellertid f. n. inte när det gäller s. k. belastningar, dvs. uppgifter om brott, som är införda i körkortsregistret. Inte heller i propositionen föreslås att en sådan rätt införs. Datainspektionen anför emellertid i sitt remissyttrande att denna typ av sekretess mot den registrerade inte motsvarar de anspråk som ställs från integritetssynpunkt. Allmänheten har, enligt datainspektionen, svårt att förstå varför uppgifterna skall hållas hemliga för den det gäller. Det är dessutom, framhåller datainspektionen, tveksamt om en sådan sekretess överensstämmer med tryckfrihetsförordningen. Enligt min mening bör den registrerade få rätt att ta del av sina egna uppgifter på samma sätt och enligt samma regler som i övrigt gäller för medborgarnas rätt till insyn i personregister enligt datalagen. Detta kräver att ändring görs i sekretesslagen, 11 5, tredje stycket. Förslag härom bör föreläggas . Eftersom körkortsregistret förs med ADB-teknik, uppkommer i detta sammanhang med särskild kraft en rad av de frågor som gäller myndigheternas ansvar inför avgöranden, som i verkligheten fällts av en dator. Det förekommer att medborgare får körförbud eller utsätts för andra sanktioner på grund av sammanställningar av indata, som gjorts av datorn och aldrig kontrollerats av en mänsklig varelse. Indatas kvalitet kan vara skiftande och bero på mänskliga faktorer, t. ex. glömska, slarv, felskrivningar, som datorn inte är i stånd att kontrollera eller ge marginaler för. Det är utomordentligt viktigt att ADB-verksamheten vid körkortsregistret får en sådan utformning, att kontrollstationer är inbyggda i systemet och inga förelägganden etc. sänds ut innan felkällor av ovan antytt slag kunnat elimineras. Det är också viktigt att det finns inbyggda möjligheter att snabbt rätta sådana felaktiga utdata som ändå kan komma till stånd, så att inte medborgarna får vänta på rättelser av vad datorn bestämt. 1 1975/76. beslut skall enligt regeringens förslag liksom nu föregås av en lämplighetsutredning, som utförs av polisen. Polisen bör enligt propositionen höra de olika vårdorganen, såsom sociala centralnämnder eller nykterhetsnämnder. Deras yttranden bör bestå enbart av en redovisning av de faktiska förhållandena. De svårigheter som vårdorganen f. n. anser sig möta, när det gäller att yttra sig om enskilda klienter, bör enligt kommunikationsministerns uppfattning härigenom kunna minska. Enligt min mening är propositionens förslag att polisens lämplighetsutredning bibehålls att föredra framför trafikmålskommitténs förslag att utredningen skulle göras av kommunalt vårdorgan. De invändningar som under remissbehandlingen anförts av bl. äger emellertid enligt min mening giltighet även vid genomförande av propositionens förslag. har påtalat att vårdorganens uttalanden kan störa ett gott förhållande mellan den enskilde och organet. menar, att kontakterna kan försvåras och i vissa fall omöjliggöras, om de kommunala organen utan begränsningar skall ställa sin information till körkortsmyndigheternas förfogande. Eftersom alkohol- och narkotikamissbruk så gott som alltid måste leda till att körkort inte beviljas, kan körkortsmyndigheten av allt att döma inte helt undvara yttrande från nykterhetsnämnden eller motsvarande. Det är möjligt att statsmakternas beslut med anledning av socialutredningens kommande förslag till lagar på vårdområdet kommer att leda till att yttrande i stället kan avges av annat organ. Under nuvarande förhållanden bör i stället enligt min mening slås fast att de kommunala vårdorganen själva bör få avgöra på vad sätt informationen skall redovisas och vad yttrandena skall innehålla. Härigenom möjliggörs att information inte lämnas ut utan den enskildes samtycke. Om riktlinjerna får en sådan utformning, bör det möjliggöra att de enskildas förtroende för den kommunala nykterhetsvården i vart fall inte försämras. Den önskade utvecklingen mot friare och öppnare vårdformer kommer annars att motverkas av att den som frivilligt vänder sig till nykterhetsnämnden riskerar att mista körkortet. Propositionens hemställan är att skall godkänna riktlinjerna för en körkortsreform. Enligt min mening aktualiserar körkortsfrågorna många och svåra avvägningar mellan olika krav. De berör ett stort antal människor. Skäl talar därför för att bestämmelserna samlas i en särskild lag. Ett minimikrav är emellertid, att de görs överskådliga och lättillgängliga för den enskilde. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående registrering av belastningsuppgifter i körkortsregistret, 2. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående de kommunala vårdorganens yttrande till lämplighetsutredning vid körkortstillstånd och körkortsingripande. 1* 1975/76.