ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021455 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1455 om avstängning vid filosofisk fakultet En studerande som följer studieordning vid filosofisk fakultet kan avstängas från fortsatt undervisning, om han efter de tre första terminernas studier inte förvärvat sammanlagt minst 40 poäng. Den studerande som avstängs från undervisningen har därefter inte rätt att fordra att få undergå prov mer än fyra gånger för samma kurs eller del av kurs. Avstängningsprövningen har diskuterats livligt alltsedan tillkomsten av studieordning. Frågan har gällt om prövningen skall behållas eller inte. har tagit ställning i frågan, när den behandlade ett gemensamt yrkande från och om att prövningen skulle upphöra. Resultatet av riksdagsbehandlingen blev - i anslutning till ett förslag av UKÄ - att de från studieordningens början gällande reglerna om avstängningsprövning beträffande varje studieperiod om tre terminer mildrades, så att prövningen numera skall genomföras endast en gång för varje studerande, dvs. efter de tre första terminernas studier. framhöll i detta sammanhang att det är angeläget att man så snabbt som möjligt eliminerar studieordningens administrativa olägenheter. Utskottet uttalade vidare följande: Därjämte anser utskottet att bör bemyndiga Kungl. Maj:t att generellt upphäva 31 S eller på försök medge lokal dispens från dess till lämpning därest UKÄ:s förslag inte skulle få önskad effekt i vad avser administrativ förenkling. Detta bemyndigande har dock aldrig utnyttjats. föreslog UKÄ i en skrivelse till att avstängningsbestämmelserna skulle upphävas helt. Som skäl för detta pekade UKÄ bl. a. på den utbyggda studievägledningen och de förbättrade möjligheterna att få kontinuerlig information om studieresultat o. d. UKÄ framhöll också att avstängningsprövningen inte längre fyller någon reell funktion. Något ställningstagande till UKÄ:s skrivelse föreligger ännu inte. F. n. pågår arbetet med att utforma högskolelag och andra bestämmelser för högskoleutbildningen. I det sammanhanget måste ställning tas till eventuella avstängningsregler. Det är naturligt att tidigare uttalande i frågan ligger till grund för ställningstagandet. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att uttalar att tidigare uttalande om avstängningsprövningen inom 1969 års studieordning vid filosofisk fakultet skall beaktas vid utformningen av de nya reglerna för högskoleutbildningen.
mot · FZ021459 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1459 om inrättande vid av en professur i religionspedagogik Den nya studieordningen för teologisk fakultet innehåller beteendevetenskapliga alternativ inom det differentierade ämnesstudiet. Studieordningen kännetecknas av en ökad rörlighet och differentiering av de religionsvetenskapliga studierna, och dess avslutande termin, den s. k. tema terminen, är avsedd att integrera de ämnen som ingått i det differentierade studiet och ge träning i problembearbetning. Därutöver skall de studerande hämta in kunskaper och erfarenheter också från andra områden inom och utom ram, framför allt på samhällsvetenskapens fält. För att den nya utbildningen, inom vilken en försöksverksamhet med tematisk utbildning vid i uppges ha upplevts mycket positivt av både lärare och studerande, skall tillförsäkras erforderlig forskningsanknytning föreslår UKÄ att en professur i religionspedagogik inrättas vid i /77. Tjänsten föreslås - i likhet med den från inrättade professuren i religionssociologi vid i - vara förenad med undervisningsskyldighet vid bägge de teologiska fakulteterna. Föredragande statsrådet förbigår i budgetpropositionen helt UKÄ:s förslag om en professur i religionspedagogik. Någon motivering för att icke bifalla det välunderbyggda förslaget anförs icke. Ej heller motiverar föredraganden sin negativa inställning till UKÄ:s förslag om ett tillskott av två forskarassistenttjänster vid de teologiska fakulteterna för /77, trots att detta är avsett att vara ett led i den aktivering av den humanistiska forskningsorganisationen som framhölls budgetproposition. har tillströmningen av studerande till de teologiska fakulteterna ökat kraftigt, och därunder har tjänste- och resurstillskotten kommit att släpa efter. Enligt UKÄ är det med nuvarande studerandeantal inte möjligt att utan ytterligare förstärkningar genomföra den av statsmakterna beslutade nya studieordningen på ett tillfredsställande sätt. Ett viktigt led i upprustningen av undervisningen och forskarhandledningen vid de teologiska fakulteterna är tillkomsten av den föreslagna professuren i religionspedagogik. Den bör inrättas, om icke från /77 så dock , om den nya teologiska utbildningen skall få möjlighet att genomföras fullt ut inom rimlig tid. Under åberopande av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en professur i religionspedagogik inrättas vid i .
mot · FZ021460 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1460 av m. fl. om anslag till Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. Från anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m., som tillkom /76, utgår under innevarande budgetår 3 milj. kr. i bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser och 2 milj. kr. i bidrag till utbildning av fackliga studieorganisatörer. Någon uppfattning om hur användningen av detta ganska betydande belopp utfallit kan man ännu inte med säkerhet bilda sig. Utvärdering är möjlig först . Det vi vet är att den uppsökande verksamhet som bedrivits av kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbildning (Fövux) icke har givit entydigt positiva resultat i förhållande till nedlagda kostnader. Trots detta menar föredragande statsrådet att resurserna för uppsökande verksamhet på arbetsplatser redan för nästa budgetår skall mer än fördubblas från 5 milj. kr. till 12 milj. kr. - alltså utan säkert underlag för en prognos om framgång med satsningen av ett så kraftigt tilltaget belopp. föreligger icke bifallna, berättigade krav på avsevärda höjningar av anslagen till andra områden av det vida fält som vi sammanfattar under begreppet vuxenutbildning och om vars stegvisa utbyggande inga delade meningar råder. Enighet finns också om att information och erbjudande om utbildning skall gå ut till så breda grupper som möjligt av såväl arbetstagare som andra lika presumtiva studerande. Därvid får man dock inte underskatta kraften i och omfattningen av den information som under betydande kostnader ges på mera konventionella, beprövade vägar. Vi kan sålunda inte finna att föredraganden anfört några bärande skäl för att redan nu höja bidraget till uppsökande verksamhet på arbetsplatser för /77 med 7 milj. kr. har beräknat oförändrat anslag, Bedömningar av effekten av verksamheten bör inväntas. Vi vill emellertid inte motsätta oss att anslaget med hänsyn till penningvärdeförsämringen och kostnadsfördyringarna uppräknas med högst 2 milj. kr. för att omfattningen av den pågående verksamheten - i väntan på den nödvändiga utvärderingen - icke skall behöva skäras ned. I sammanhanget må erinras om att statsrådet räknat upp anslaget till uppsökande verksamhet i bostadsområden, som måste bedömas som minst lika angelägen som uppsökandet på arbetsplatser, från 1 milj. till 2 milj. kr. har även här endast beräknat oförändrat anslag. Vi godtar trots detta uppräkningen. Under åberopande av det anförda hemställer vi att 1. godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiestöden för /77 tillförs anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m., 2. till Bidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. för /77 anvisar ett anslag av . () () () i Agnäs () () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()
mot · FZ021461 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1461-1471 Motion 1975/76:1461 av m. fl. om statsbidraget till i I budgetpropositionen 1976 har föredragande statsrådet under Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning icke beräknat medel för verksamhet vid i efter utgången av /76. För klasser som börjar ger icke bidrag. Därmed skulle institutet helt upphöra som statsunderstödd enskild yrkesskola i och med utgången av . och regeringens handlande vore i överensstämmelse med beslut, om de förutsättningar som uppställts för statsbidrags upphörande till fullo uppfyllts. Dessa förutsättningar har angivits skola vara att en avveckling, när den blir aktuell, skall ske i fullt samförstånd med vederbörande huvudman och under hänsynstagande till såväl de anställdas som elevernas intressen (UbU 1972:2 och UbU 1974:8), att undervisning motsvarande den som givits vid ifrågavarande skola anordnas på annat sätt inom kommunen (UbU 1973:5) och att överläggningar om eventuell kommunalisering slutförs före ett inlemmande i den kommunala skolorganisationen (UbU 1974:8). Situationen för i synes nu vara följande. Kommunen har icke velat överta institutet. Förhandlingar har förts utan resultat. Utlovad hänsyn till lärarpersonalens intressen har icke tagits. Friställda lärare har icke beretts anställning genom länsskolnämndens eller skolstyrelsens försorg. Kommunen harenligt uppgift icke ordnat någon ersättning för de tvåterminskurser vid institutet som skulle ha börjat . Motsvarande undervisning skulle alltså ha saknats i , om inte institutet försökt bedriva sådan innevarande termin utan statsbidrag. Under åberopande av det anförda hemställs att hos regeringen begär att om förutsättningarna för avveckling av statsbidrag till i icke uppfyllts eller uppfylls sådant bidrag skall fortsätta utgå. () HANS NYHAGE (m) 1 1975/76.
mot · FZ021463 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1463 av m. fl. om höjt anslag till Bidrag till driften av grundskolor m. m. I ämnet teknik, som är ett av fem tillvalsämnen på högstadiet, skall enligt läroplanen och intellektuella arbetsmoment samordnas i undervisningen. Ämnet har fyra, tre respektive i årskurserna 7, 8 och 9. Om antalet elever till tillvalsgruppen är lägst 17, får enligt bestämmelserna i timplanen ämnet (s. k. resurstimmar) i årskurserna 7 och 9 och en lärarveckotimme i årskursen 8. Enligt är de elever som väljer teknik främst intresserade av praktiska arbetsuppgifter. För att motivera dem för undervisningen och i samband därmed kunna väcka deras intresse för undervisningen i andra ämnen måste teknikundervisningen ges täta inslag av praktiskt arbete. Det är därvid mindre lämpligt att bedriva den praktiska undervisningen under enbart , eftersom inte medger längre och mer avancerade arbetsmoment. I klasser över 16 elever kan praktiskt arbete därför förekomma endast , vilket från undervisningssynpunkt är otillfredsställande. har därför föreslagit att ämnet teknik i årskurs 8 tilldelas ytterligare en resurstimme. Den ökade kostnaden beräknas till 3,2 milj. kr. Vi vill i detta sammanhang erinra om att vid skilda tillfällen uttalat sig för att de praktiska momenten i skolundervisningen bör tillmätas ökad betydelse. Vi instämmer i dessa uttalanden och vill därför föreslå att förslag genomförs. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag lill driften av grundskolor m. m. för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av 6 , att användas till ytterligare en resurstimme i ämnet teknik i årskurs 8. () () () . NISSER (m) HANS NYHAGE (m) () () () () i Agnäs
mot · FZ021465 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1465 av m. fl. om huvudlärartjänster m. m. i den kommunala vuxenutbildningen Den nya lärartjänstorganisationen som beslöts vid har skapat bättre förutsättningar för de kommunala skolorna för vuxna att rekrytera och behålla lärare med vuxenpedagogisk skolning och erfarenhet. Den nya organisationen skapar enligt föredragande statsrådets mening förbättrade förutsättningar för att utveckla en undervisning som är anpassad till de vuxnas behov. 1 denna bedömning instämmer vi. Däremot kan vi inte underlåta att ånyo påpeka och understryka behovet och nyttan av huvudlärare och institutionsföreståndare inom den kommunala vuxenundervisningen. Först då sådana tjänster inrättas blir den nya tjänsteorganisationen fullt verkningskraftig. Inom ungdomsskolan existerar sådana arvodesbefattningar, vilkas reella värde för skolarbetet knappast - även om andra tjänstekonstruktioner och tjänstebeteckningar diskuterats - bestrids av någon. Det finns ingen anledning att behandla en skolform som den kommunala vuxenutbildningen med dess omfattning och samhällsbetydelse i pedagogiskt och organisatoriskt avseende annorlunda än ungdomsskolan. Erfarenheten visar klart att det i synnerhet vid de särskilda skolenheterna för vuxenundervisning som till ett antal av sammanlagt 43 nu är inrättade i 35 kommuner finns behov av den pedagogiska förstärkning som huvudlärare och institutionsföreståndare utgör. Sådana tjänster bör därför inrättas vid de särskilda skolenheterna. Att systemet med huvudlärare och institutionsföreståndare inom ungdomsskolan kan komma att förändras genom behandlingen av propositionen i anledning av de förslag som väckts av utredningen om skolans inre arbete bör icke hindra att arvodestjänster av nämnt eller liknande slag tillkommer. De särskilda enheterna för vuxenutbildning har arbetsformer som icke är identiska med och deras inre problem är annorlunda. Behovet av ämnespedagogiska förstärkningar är om möjligt ännu större. Under åberopande av det anförda hemställs att hos regeringen begär att arvodestjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare eller-beroende på beslut i anledning av proposition om skolans inre arbete - motsvarande tjänster inrättas vid de särskilda skolenheterna för vuxenutbildning. () () . NISSER (m) HANS NYHAGE (m) () () () i Agnäs
mot · FZ021466 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1466 av m. fl. om höjt anslag till musikhögskolorna Moderata samlingspartiet har i skilda sammanhang betonat vikten av att åtgärder vidtas för att öka medborgarnas kulturintresse. Vi har därvid framhållit att insatserna i första hand bör inriktas på barn och ungdomar och att skolan har en avgörande betydelse i detta hänseende. Skolans musikundervisning bör syfta till att underhålla och bredda ett levande musikintresse. Ett allvarligt hinder för att förverkliga detta syfte är den stora bristen på musiklärare i högstadium och i gymnasieskolan. har denna brist ökat, och mer än hälften av all musikundervisning handhas nu av lärare utan formell kompetens. för högre musikutbildning har föreslagit en utökad utbildningskapacitet inom musiklärarutbildningen. Förslaget innebär att den provisoriska utbildningen av lärare i musik och annat ämne utökas med ytterligare 48 platser och att 12 platser tillkommer i ettämnesutbildningen vid musikhögskolorna. Normalt sett dröjer det enligt kommittén från det beslut fattas till dess den färdigutbildade befinner sig i yrkesverksamhet. Som en särskild åtgärd för att snabbare frå fram utbildade musiklärare föreslår kommittén en tillfällig ökning med 24 platser av den särskilda ämnesutbildningen i musik. Departementschefen säger sig dela organisationskommitténs uppfattning att musiklärarbristen är besvärande och att det behövs omedelbara åtgärder för att motverka den. Trots detta är han endast beredd att tillstyrka en total ökning med 24 platser. I övrigt föreslås inga andra direkta insatser för att utvidga musiklärarutbildningen. Även moderata samlingspartiet delar organisationskommitténs uppfattning om behovet av omedelbara åtgärder. Vi föreslår därför att kommitténs förslag genomförs. 1975/76: 1466 Åberopande det anförda hemställs att till Musikhögskolorna för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag att användas till att utöka antalet platser i musiklärarutbildningen. () () () i Agnäs () () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()
mot · FZ021467 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:1467 av m. fl. om behandlingen av ansökan om statsbidrag till 1 förslag till anslagsäskanden för /77 föreslås att statsbidragsbestämmelserna för de estniska skolorna, och förbättras. Anslagsframställningen har skickats på remiss till utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK). Föredraganden avser att senare återkomma till regeringen i frågan. I avvaktan härpå beräknas bidrag till skolorna enligt oförändrade regler. Vad beträffar en ansökan från skolor om statsbidrag till i för /77 avstyrker SÖ framställningen under hänvisning till - vilket knappast är relevant - statsmakternas beslut angående undervisning för utlandssvenskarnas barn samt för vissa minoriteter i . I likhet med SÖ är föredraganden i budgetpropositionen inte beredd att beräkna något statsbidrag till i . Någon motivering ges inte. Behandlingen av ansökan till i är icke tillfredsställande. Även denna anslagsframställning borde skickats på remiss til utredningen om skolan, staten och kommunerna, som har att pröva principerna för statsbidragsgivningen till enskilda skolor. Detta bör ske. Under åberopande av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att ansökan från skolorom statsbidrag till i skickas på remiss till utredningen om skolan, staten och kommunerna. () () () ()
mot · FZ021468 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1468 om inrättande vid av en professur i franska språket I universitetskanslersämbetets anslagsäskanden /77 har det upptagits en tjänst som professor i franska vid humanistiska fakulteten vid . Tjänsten har förelegat i fakultetens långsiktiga program för utbyggnad av den språk-vetenskapliga delen. Den har också funnits upptagen tidigare i UKÄ:s äskanden. I årets budgetproposition har denna professorstjänst icke medtagits. Uppskjutandet av inrättandet av en tjänst som professor i franska vid innebär för fakulteten ett mycket allvarligt avbräck i dess strävan att erbjuda fullgod och varierad språkvetenskaplig verksamhet på universitetsnivå i . Det måste finnas ett någorlunda vidsträckt urval av moderna språk vid fakulteten för att de studerande skall erbjudas användbara ämneskombinationer och för att det samarbete och stöd som de olika disciplinerna vid ett universitet ger varandra skall komma till stånd. En professorstjänst i franska utgör en nödvändig och naturlig etapp i den utbyggnad som inleddes med professorstjänsten i engelska. Förutom att det ger möjlighet till forskarutbildning och forskning i detta språk i utgör det också förutsättningar för forskaranknytningen av grundutbildningen i franska i och för distansundervisning i detta språk i andra delar av . En utökning av möjligheterna för studier i franska har också betydelse därigenom att det såsom andra språkämnen vid spelar en roll som centrum för kunskaper inte bara i själva språket utan också om de kulturer som förekommer inom språkområdet. Det kan också påpekas att har viktiga och växande förbindelser med stater för vilka franska utgör kontaktspråk, t. ex. utvecklingsländer i och . Med denna motivering hemställer jag att i enlighet med universitetskanslersämbetetsanslagsäskande beslutar om inrättandet av en professorstjänst i franska - i särskilt modern franska - vid .
mot · FZ021469 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1469 av m. fl. om inrättande av tjänster som huvudlärare För specialundervisningen vid Grunderna för inrättande av arvodestjänster som huvudlärare vid framgår av skolstadgan 15 kap. 4849 SS. Enligt dessa bestämmelser medgives inte, att huvudlärartjänst för specialundervisningen inrättas. Arbetsuppgifterna regleras i skolstadgan 15 kap. 54 S- Huvudläraren skall på det stadium eller i det ämne för vilket förordnandet gäller 1. närmast under ämneskonferensen handha den pedagogiska planeringen 2. lämna övriga lärare råd och anvisningar 3. främja lärares fortbildning 4. handleda mindre erfarna lärare. Ofrånkomligt är att samtliga angivna arbetsuppgifter i högsta grad också gäller specialundervisningen. Det torde vara så, att huvudlärarinsatser av ovan angivet slag är väl så angelägna inom denna ofta komplicerade form av undervisning som inom den enskilda ämnesundervisningen. Det är därför enligt vår mening viktigt, att specialundervisningen tillförsäkras den förstärkning som inrättandet av huvudlärartjänster innebär. Huvudlärartjänster för specialundervisningen bör alltså inrättas fr. o. m. /77. Det ankommer på att fastställa grunder och anvisningar för dessa tjänster. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att måtte besluta att tjänst som huvudlärare för specialundervisningen vid skall inrättas fr. o. m. /77. HANS NYHAGE (m) () ()
mot · FZ021470 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1470 av m. fl. om vidgad försöksverksamhet med invandrarnas hemspråk som tillvaisämne i Enligt vad som framgår av bilaga 10 till budgetpropositionen 1976 (s. 220) har regeringen redan medgivit en försöksverksamhet med hemspråksundervisning som alternativt tillval på högstadium i och i . Däremot avvisas hemställan, att denna verksamhet också bör få prövas på fler ställen i landet och gälla finska, serbokroatiska samt andra större invandrarspråk. gjorde en motsvarande hemställan även inför innevarande läsår. Att man nu återkommer i samma ärende, måste rimligen tolkas så, att man är övertygad om att ett behov föreligger. Det torde också vara allmänt känt, att det inte enbart är i och i , som det finns ett betydande antal invandrarelever vid våra skolor! Så torde t. ex. kommun mycket väl kunna hävda sig som invandrarkommun" i jämförelse med de flesta övriga kommuner i vårt land. Varför skall dessa elever förmenas rätten till en undervisning, som alltså redan bedrivs i vissa skolor? Enligt vår mening föreligger skyldighet att inom vårt skolväsen så långt som möjligt tillmötesgå invandrarelevernas önskemål om hemspråksundervisning. hemställan bör därför bifallas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar om vidgad försöksverksamhet med invandrarnas hemspråk som tillvalsämne på högstadium i enlighet med hemställan. HANS NYHAGE (m) () INGRD ()
mot · FZ021471 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1471 av m. fl. om poängberäkning för hemspråksundervisning åt invandrarelever i beslutade att kommunerna vid poängberäkning för skolledning fr. o. m. /76 också skall få tillgodoräkna sig den särskilda stödundervisning som ges åt invandrarelever i enlighet med skolstadgan 5 kap. Samma poängberäkning gäller som för den samordnade specialundervisningen. Den vidtagna åtgärden innebär alltså att viss hänsyn har tagits till den ökade arbetsbörda, som stödundervisningen otvivelaktigt innebär för skolledningen inom våra rektorsområden. Det berättigade i denna åtgärd kan inte ifrågasättas! Utöver den direkta stödundervisningen bedrivs emellertid också undervisning i invandrarnas hemspråk, vilken inte omfattas av poängberäkningen. Denna undervisning är inom åtskilliga rektorsområden av mycket stor omfattning och kräver betydande extra insatser från skolledningens sida. Det är här fråga om ett mycket rörligt elevmaterial, varför man ofta tvingas vidta förändringar i undervisningsgruppernas sammansättning. Det är inte ovanligt, att eleverna vid en och samma skola representerar en lång rad skilda nationaliteter. Målsmans medgivande krävs för elevens deltagande i undervisningen, vilket medför omfattande målsmannakontakter, som kan vara särskilt komplicerade på grund av språksvårigheter. Det finns därför enligt vår mening starka skäl för att även denna undervisning skall tillgodoräknas vid poängberäkningen för skolledare enligt samma grunder som gäller för den samordnade specialundervisningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos regeringen begär att skolstadgans poängsystem för den samordnade specialundervisningen också skall gälla för hemspråksundervisning åt invandrarelever vid . HANS NYHAGE (m) () ()