ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021133 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1133 av m. fl. om höjt anslag till Demokratiska republiken och Republiken folk har fått fred. Efter årtionden av krig mot imperialistiska angripare och deras legodrängar har folket segrat. Vapnen har tystnat, men spåren efter USA-imperialisternas brottsliga krig och Thieu-regimens terror och sociala och ekonomiska utarmning är inte borta. I finns omkring tre miljoner arbetslösa, nära fyra miljoner analfabeter och svåra sociala problem. En halv miljon hektar jord har legat i träda, miljoner hektar skog har förstörts, och vissa folkrika områden är allvarligt skadade. Imperialisternas och Thieu-juntans korruption och missskötsel av ekonomin har skapat stora svårigheter för en återuppbyggnad av produktionen. Den revolutionära makten har efter befrielsen trots alla svårigheter börjat en framgångsrik återuppbyggnad. Problemen i DRV är också oerhört stora, även om den socialistiska ekonomin där har gjort det möjligt med en snabbare återhämtning. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett oförändrat biståndsbelopp till DRV - det är i realiteten en sänkning med tanke på inflationen. För republiken föreslås en sänkning med 25 milj. kr. Vi delar inte denna bedömning av anslagens storlek. De bör tvärtom öka. Anslaget till DRV bör höjas till 300 milj. kr. och anslaget till republiken till 150 milj. kr. Arbetet på har nått glädjande framsteg. I händelse att denna blir verklighet under budgetåret, förutsätter vi att hela beloppet 450 milj. kr. betalas ut till det återförenade Vietman. Med hänvisning lill ovanstående föreslås all beslutar att under tredje huvudtiteln punkten C 2 Bilateralt utvecklingssamarbete till Demokratiska republiken anvisa och till Republiken anvisa . (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FZ021136 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökat bistånd till var den slutgiltiga segerns år för folken i . Det var, som ledarförfattaren i uttryckte det , en gemensam seger för de socialistiska krafterna, för det nationella oberoendets, fredens och demokratins krafter i världen. i sin 200-åriga historia led USA-imperialismen nederlag i ett krig. i sin flertusenåriga historia blev folken i fria från både utländska förtryckare och inhemska feodalherrars regim. mellan och kommer troligen att äga rum , mycket tidigare än väntat. Vårt parti harsedan många år, sedan början av det första långa kriget, 1945-1954,drivit en permanent kampanj för solidaritet med det vietnamesiska folket, mot de imperialistiska angriparna. Vi gläder oss åt att en överväldigande majoritet av det svenska folket nu är välinformerad om situationen i . I har de ultrareaktionära elementen in i det sista arbetat för att hejda utvecklingen och fortsätta att tjäna USA-imperialismen. , då monarkin avskaffades och det laotiska folkets demokratiska republik utropades, är situationen en annan. "Denna dramatiska utveckling genomfördes på typiskt laotiskt sätt, fredligt och utan blodsutgjutelse, skrev en vientianekorrespondent, , i (19/2 1975). , Patriotiska Fronts ordförande sedan den grundades och den officiella ledaren för befrielserörelsen , valdes till republikens förste president. har det laotiska folket i hela landet en okorrumperad ledning, en regering som i sin helhet är sammansatt av personer som sedan ett tredjedels sekel har kämpat för sitt lands oberoende och sitt folks välgång. Men det är ett tungt och svårt arv de övertar. av oavbrutna massiva bombningar - - är alla byar och städer i fyra femtedelar av landet lagda i ruiner. Av mellan 3 och 4 miljoner invånare har en fjärdedel eller femtedel ännu inte kunnat återvända till sina förstörda byar, som de flydde från eller tvingades lämna under det långa kriget. är ett bergsland med gles befolkning och få vägar. Enorma områden är alltjämt farliga, därför att det överallt finns minor och blindgångare. Med hänsyn till landets svåra situation och dess politiska lednings duglighet och förmåga att förvalta allt utländskt bistånd är det, enligt vår mening, motiverat att höja den svenska medelsramen för från föreslagna 30 milj. kr. till 50 milj. för /77. Vi hemställer därför under hänvisning till det anförda att beslutar höja biståndsbeloppet för till för /77. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ021137 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. - - är ett av jordens fattigaste länder. Landets fattigdom beror på att den brittiska kolonialmakten under herravälde endast var intresserad av utvecklingen av hamnstaden , som före stängning var en av världens största frihamnar. Men tre fjärdedelar av landets befolkning är bosatta på landsbygden, som helt domineras av ett ökenartat och bergigt landskap. Den odlade arealen är koncentrerad till s. k. Wadis, flodbäddar uttorkade till största delen av året. Klimatet är hett och torrt, med undantag för regnperioderna, som kan vara mycket häftiga. Landet drabbas av periodiskt återkommande katastrofer i form av torka och översvämningar. 1975 utplånades i det närmaste det jemenitiska jordbruket. rådde svår torka och livsmedelsbrist, vilket bl. a. uppmärksammades av . gav våldsamma regnfall i bergstrakterna upphov till häftiga flodvågor som drog fram över de uttorkade flodbäddarna. Flodvågorna sopade med sig grödor, bevattningsanläggningar, brunnar, hus och boskap. Skadorna uppskattas av olika FN-organ till över 100 milj. kr. Livsmedelsbristen övergick i svält. Översvämningskatastrofen var ett hårt slag för landet, som redan tidigare kämpade med stora ekonomiska svårigheter. Trots detta satsar kraftigt på att förbättra folkets levnadsförhållanden: bl. a. når sjukvården och undervisningen numera långt ut på landsbygden. Landets oberoende är ständigt hotat av feodala och nykoloniala krafter i grannländerna. Olika typer av gränskränkningar är vanliga. Under /76 har totalt 253 milj. kr. avsatts för katastrofändamål. En rad länder - såväl inom som utanför programlandskretsen - har fått katastrofbistånd, antingen direkt eller via olika internationella organ. Trots en synnerligen allvarlig katastrofsituation och trots att denna situation uppmärksammats av olika internationella organ fick emellertid inte någon form av svensk katastrofhjälp. Med hänvisning till vad som här framförts hemställer vi att beslutar att under Utrikeshuvudtiteln (Katastrofhjälp) avsätta 15 milj. kr. för insatser i . (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ021138 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om stöd till den eritreanska befrielserörelsen, kolonaliserades som land av , vilket sanktionerades av stormakterna 1889. Det var under denna epok som det nuvarande etiopiska kejsardömet utökade sina landområden och fick sina nuvarande gränser, bl. a. den mot . Efter den italienska kolonialmaktens sönderfall administrerades landet av . När de segrande stormakterna efter slut skulle besluta om de forna italienska koloniernas öde blev Somaliland och självständiga stater, medan man inte kunde enas om Eritreafrågans lösning, trots att det redan då fanns en rörelse inom landet för nationellt oberoende. Vi vill poängtera att trots att gjorde klara anspråk på beslöt att landet skulle ingå i en federation med , varvid skulle konstituera en autonom enhet, "försedd med sin egen valda församling, budget, rättssystem och flagga. Det var denna konstitutionsurkund som egenmäktigt satte sig över när han utropade de etiopiska rättsorganen och det etiopiska parlamentet till federala organ och i och med detta olagligen och mot FN:s beslut koloniserade . Det finns de som hävdar att man får avvakta och se hur utvecklingen i blir under den nuvarande regimen innan man tar ställning i Eritreafrågan. Men nationella självständighet måste ses oberoende av inre utveckling. Regeringen i har dessutom visat sig fortsätta kolonialkriget mot eritreanerna, och kriget har ytterligare intensifierats. Särskilt hårt har civilbefolkningen drabbats. Den etiopiska armén försöker genom terror och våld hindra befolkningen från att stödja befrielserörelsen. Av samma anledning har ockupationsmakten systematiskt förstört det eritreanska folkets skördar. Svält och sjukdomar förekommer i stor utsträckning. Konkreta händelser har visat att regimen i förhindrar att humanitärt bistånd når befolkningen i ; de har bl. a. förvägrat Röda Kors-personal inresa i landet. Vårt partis ståndpunkt är att hjälp till det eritreanska folket kan kanaliseras genom befrielserörelsen . Den har i de befriade områdena byggt upp kliniker där läkare och sjukskötare är verksamma. På dessa kliniker ges civilbefolkningen vård. Befrielserörelsen har också utvecklat ett system för distribution av livsmedel. Det är tack vare detta som en omfattande katastrof i kunnat undvikas. Situationen är emellertid kritisk, och en omedelbar insats av större omfattning är därför av stor vikt. Vårt parti anser därför att bör anvisa ett belopp av 5 milj. kr. Vårt partis ståndpunkt är även att ELF:s krav på ett tillbakadragande av de etiopiska trupperna från måste stödjas. Likaså måste rätten för det eritreanska folket att självt, utan inblandning av främmande stater, bestämma om sin framtid slås fast. Med hänvisning till det anförda föreslås att under C 2, Bilaga 5 i budgetpropositionen, beslutar anvisa ett belopp av . till den eritreanska befrielserörelsen, . (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ021141 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1141-1147 om statspension åt f. d. generalkonsuln Generalkonsul har i stort sett svarat för skötseln av konsulära ärenden i . Åt denna uppgift har han ägnat minst hälften av sin arbetsdag . Arbetet har varit oavlönat, ehuru han under vissa perioder haft mindre arvoden. har han sålunda haft ett arvode från som juridisk rådgivare, vilket f. n. uppgår till . Från har han haft ett månadsarvode på . för konsultuppdrag i samband med statens fastighetsförvärv i . Ingen av dessa inkomster är förenad med någon pensionsutfästelse. Forssius är född . hade Forssius jämte annan person att svara för kostnaderna för konsulatet, vilket enligt hans egna beräkningar medfört att han nödgats bidraga med sammanlagt . för täckande av dessa. Det bör nämnas att , genom bl. a. skyddsmaktsuppdrag för , arbetet blev särskilt betungande. Beskickningsavdelningen i och konsulaten i landsorten indrogs 1941 och Forssius fick även personligen övertaga en del tjänsteärenden som tidigare åvilat beskickningen. Även utrikeshandelsfrågor fick delvis handläggas av Forssius, bl. a. vid de årliga kompensationsförhandlingarna och vid skatte- och andra avtalsförhandlingar med bl. a. , och . Om värdet av hans medverkan vid dessa förhandlingar föreligger skriftliga yttranden från flera svenska ämbetsmän som tjänstgjort som ordförande i de svenska delegationerna. Från trycket har Forssius utgivit en rad arbeten på franska om olika svenska rättsområden. Forssius pensionsförhållanden synes nu böra regleras. För att citera ett av de ovan nämnda yttrandena står vårt land otvivelaktigt i betydande tacksamhetsskuld till . Såväl hans konsulära insatser som hans juridiska rådgivning till svenska myndigheter är av den arten att statspension bör utgå. Beloppet föreslås till . jämte änkepension i enlighet härmed. Under åberopande av det ovan anförda hemställs att måtte besluta om statspension åt . 1 1975/76. 3 sam!.
mot · FZ021142 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar och i om en konvention mot tortyr, m. m. har på allvar tagit upp frågan om tortyr. Generalförsamlingen antog en resolution och en deklaration med syfte att sätta stopp för tortyr och misshandel av arresterade och fängslade personer. Detta är ett steg framåt, som följde på ett energiskt arbete av inte minst den svenska delegationen i FN. Men det är uppenbart att arbetet i denna fråga måste fortsätta. Enligt rapporter i massmedia och av seriösa organisationer som arbetar för de mänskliga rättigheterna, bl. a. och , förekommer alltjämt systematisk tortyr i en lång rad länder. Nästa stora steg i FN-arbetet bör rimligen vara att skapa en konvention mot tortyr och annan brutal och omänsklig behandling av fångar. En sådan konvention skulle vara mer juridiskt bindande än FN-resolutioner. Denna skulle klart slå fast att tortyr är ett brott mot internationell rätt. Angeläget är att det till en konvention också knyts ett maskineri som så långt möjligt övervakar att reglerna inte kränks. En tänkbar modell för ett sådant maskineri skulle kunna vara den kommitté som skapats för att övervaka att den internationella konventionen mot rasism och rasdiskriminering respekteras. Ambitionen bör vara att åtminstone möjliggöra undersökningar av påstådda förbrytelser. Detta ligger helt i linje med förslag som diskuterades vid FN:s femte konferens om brottsförebyggande åtgärder och behandling av fångar (of Crime and Treatment of Prisoners). Vid den konferensen föreslogs också att skulle bli ett kampanjår med syfte att skydda fångars mänskliga rättigheter (konferensrapporten, paragraf 28). Sannolikt avsågs då aktiviteter av ungefär samma slag som under kvinnoåret. Motionärerna anser att detta förslag bör prövas i positiv anda och eventuellt bli föremål för svenskt initiativ. Med stöd av det anförda föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa 1. om en aktiv prövning av möjligheterna att inom FN:s ram verka för en internationell konvention mot tortyr i enlighet med vad i motionen anförts, 2. om en prövning av möjligheten att stödja förslaget om att fångars medborgerliga rättigheter uppmärksammas i en internationell kampanj.
mot · FZ021146 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om representanter för de politiska partierna i styrelsen för , m. in. , som är en statlig stiftelse, har som en av sina uppgifter att genom upplysningsarbete i utlandet sprida kännedom om svenskt samhällsliv. Detta informationsarbete är mycket värdefullt och har otvivelaktigt stor betydelse även för vår handelspolitik. Kritik har i vissa avseenden riktats mot institutets verksamhet när det gäller förmedling av svensk kultur, bl. a. för en ibland påfallande ensidighet i framställningen. består av dess direktör samt tio ledamöter som utses av regeringen. Bland ledamöterna ingår företrädare för kulturlivet. Från synpunkt vore det värdefullt om styrelsen i det organ som i utlandet är vårt lands kulturella språkrör kompletterades med företrädare förde olika politiska partierna. Den kultur som olika nationella grupper för med sig till det land till vilket de invandrar anses ytterst värdefull och förtjänt av samhällets stöd. Den största bosättningen utomlands av svenskar är att finna i , där många organisationer bland svenskamerikanerna försöker bevara traditioner och minnen från . Särskilt gäller detta de mer utpräglade svenskbygderna, där har blivit något av ett centrum för denna verksamhet. Där finns ett fyrtiotal föreningar av varierande storlek. Dessa har inte fått det stöd från som borde förefalla naturligt. Enligt uppgift lämnar statligt stöd till norska organisationer och underlättar i hög grad deras arbete, inte minst när det gäller att engagera också andra generationens invandrare i denna verksamhet. Med tanke på alla de miljoner som har strömmat hem till i form av Amerikaarv borde ett statligt stöd till föreningar av olika slag, tidningar och tidskrifter, arkiv m. m. vara befogat. Vi föreslår därför att en summa på . anslås till detta ändamål. Ur detta anslag bör också bidrag kunna utgå till i . Denna institution beskrivs av på följande sätt: "är en av arkitektoniska och museala sevärdheter fyllt som det är av konst och konsthantverk och . Framför allt fungerar det emellertid som centrum för den allmänt kulturella aktiviteten inom den svenska kolonin. - Åtskilliga turister slussas till via Institutet. Man ger också ut en månatlig nyhetsbulletin och engagerar över huvud taget svenskheten i i den viktiga aktiviteten att vidmakthålla och utvidga kontakten mellan och . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att uttalar att styrelsen för bör utökas med representanter för de politiska partierna, 2. att till stöd för svensk kultur i för /77 anvisar ett anslag om . HANS NYHAGE (m) () i Agnäs () . NISSER (m) () ()
mot · FZ021147 · 1976-01-27 00:00:00 — om skydd för handeln med Från arabiskt håll bedrivs en kampanj som syftar till ekonomisk isolering av . Denna kampanj tycks ha intensifierats , då vissa ekonomiska ställning stärkts genom de ökade oljeintäkterna. Den arabiska kampanjen innebär att företag hotas med ekonomiska repressalier genom olika former av bojkott, om de inte upphör med sina affärsförbindelser med eller med judar över huvud taget. Enligt uppgift har även svenska företag utsatts för sådana påtryckningar. Det är möjligt att sådana bojkottaktioner strider mot svensk näringsfrihetslagstiftning eller mot internationella överenskommelser som ingått. Det är troligt att en skärpt lagstiftning skulle kunna försvåra påtryckningar mot svenska företag, som har affärsförbindelser med . Det skulle bli lättare för dessa företag att avvisa sådana påtryckningar, om man kunde hänvisa till en lagstiftning som skyddar näringsfriheten och den fria handeln i detta sammanhang. Det borde vara självklart för att undersöka alla möjligheter att genom lagstiftning och internationella överenskommelser motverka ekonomisk diskriminering av judar och israeliska företag. Det är också angeläget att skydda alla svenska företag, som handlar eller överväger att handla med , mot ekonomisk utpressning som syftar till att få dem att avstå från sådan handel. En sak är att accepterar och i vissa fall stöder bojkottaktioner riktade mot diktaturer, som ägnar sig åt rasförtryck och förföljelse av politiska minoriteter. Det bör inte hindra oss från att skydda svenska företag mot att tvingas delta i bojkottaktioner, organiserade av den ena parten i en internationell konflikt - i synnerhet när dessa bojkottaktioner riktar sig mot ett demokratiskt land som har vänskapliga förbindelser med och mot ett folk som förföljts och förtryckts i generationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla 1. om förslag till lagstiftning som motverkar ekonomisk diskriminering av judar och israeliska företag, 2. att den skall söka ingå sådana internationella överenskommelser som skyddar handeln med .
mot · FZ021149 · 1976-01-27 00:00:00 — om upprättande av diplomatiska förbindelser med har frågan om diplomatiska förbindelser med varit uppe till behandling i . Någon svensk diplomat är dock ännu ej ackrediterad i . Flera icke-katolska länder har diplomatisk representation i . är ett invandrarland. Många av invandrarna är romerska katoliker. Den katolska kyrkan har utökat sin verksamhet i och utgör nu ett märkbart inslag i vårt religiösa liv. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen prövar frågan om upptagande av diplomatiska förbindelser med . K..-E. () i
mot · FZ021151 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1151 av om höjt anslag till är en stiftelse med uppgift att främja kulturutbyte med andra länder samt sprida kännedom om svenskt samhällsliv. Kulturutbytet är i hög grad riktat mot de s. k. östländerna och består till stor del av stipendiatverksamhet. F. n. kan ställa ett 30-tal helårsoch ett 80-tal korttidsstipendier till förfogande för forskare, kulturarbetare m. m. i och kan disponera över motsvarande stipendierum i utbytesländerna. Verksamheten måste betecknas som liten och motsvarar inte efterfrågan. Från flera av östländerna har framförts önskemål om en betydande ökning av utbytet, men institutet har tvingats inta en avvisande hållning med hänvisning till brist på medel. Här bör framhållas att framstår som ett attraktivt utbytesland i , detta av flera skäl (vår avancerade kulturpolitik, vår alliansfrihet m. Från många håll har framförts att det synes råda en viss brist på balans i informationsflödet mellan dessa länder och . Personligen har jag vid besök i bl. och funnit att kunskaperna där om de svenska förhållandena är avsevärt större än motsvarande kunskaper i om dessa länder. Som ett enda exempel kan nämnas att översättningar av modern svensk litteratur till ungerska och framför allt polska icke ens tillnärmelsevis motsvaras av översättningar i den omvända riktningen. Denna generande obalans kan inte korrigeras med mindre än att utbytesverksamheten påtagligt intensifieras. Sedan det s. k. undertecknats sistlidna sommar har bundit sig för att medverka till ett vidgat informations- och kulturutbyte mellan de europeiska länderna. Vid de propåer om vidgad utbytesverksamhet som framförts från vissa öststater har man hänvisat till stipulationerna i . Den ökade medelstilldelning som föreslås i bilaga 5 till budgetpropositionen underpunkten D 1. är helt otillräcklig för att instituet i önskad omfattning skall kunna vidga sin verksamhet inom den aktuella sektorn. Risker föreligger snarare att stipendiatutbytet måste reduceras. En sådan utveckling vore djupt beklaglig. har publicerat en analys av Svenska institutets verksamhet. Analysen är förtjänstfull, inte minst vad avser den påpekade nödvändigheten av att åstadkomma en klar arbetsfördelning mellan institutets och UD:s informationsuppgifter. verkets skrivelse kan dock inte nyttjas som argument för att anslaget till skall begränsas till den nivå som föreslås i propositionen. De förändringar i institutets verksamhet som antyds kan inte genomföras annat än på . Det fortsatta kultur-och informationsutbytet med främst måste rimligen fördjupas och kvalitativt förbättras. Det är uppenbart att därvidlag besitter en större kunskaps- och erfarenhetsvolym än någon annan myndighet i . Det framstår därför som synnerligen angeläget att anvisas . utöver vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att till anvisar ett reservationsanslag av . P. O. ()
mot · FZ021153 · 1976-01-27 00:00:00 — av och om ökat stöd till fredsrörelsen E 3 i bil. 5, föreslås att 2,4 milj. kr. anslås till information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor. Huvudparten av dessa medel eller över 2,1 milj. kr. anslås till den viktiga verksamhet som utrikespolitiska institutet och bedriver. De föreslås i årets stat få 50 resp. 30 av sina ökningar i anslagsframställningarna tillgodosedda. I då folkrörelsernas betydelse allmänt framhålles är det naturligt att den folkrörelseanknutna delen av upplysningsverksamheten kring mellanfolkligt samarbete - fredsrörelsen - får ökat anslag för sin verksamhet. Detta har också betonats av den socialdemokratiska partikongressen . Kongressen beslöt enhälligt att arbeta för ökade anslag till de frivilliga fredsorganisationerna. De frivilliga fredsorganisationerna och Svenska sektionen av för fred och frihet föreslås få 28 000 resp. . i årets stat eller 9 resp. 3 av begärd höjning. Detta täcker knappast ens kostnadsstegringar än mindre en expanderande verksamhet. All verksamhet som rör information om mellanfolkligt samarbete och fredsfrågor bör ha ett ordentligt stöd via statsbudgeten, inte minst om man beaktar att frivilliga försvarsorganisationer och hemvärnet sammantaget för sin verksamhet erhåller statligt stöd med över 77 milj. kr. Av våra skattemedel satsas således stora belopp på s. k. frivilliga försvarsorganisationer, medan organisationer som arbetar för icke-våldsliga lösningar och internationell solidaritet får genant små bidrag. I historiken över svensk fredsrörelse (Per ) framgår att lottorna på en månad får mera av statliga medel än vad fredsrörelsen fått . En fördubbling av fredsorganisationernas anslag är befogad. svenska råd skall enligt beslut i styrelsen föreslås upphöra. Motiv saknas till fortsatt statsbidrag om föreslagna . Med hänvisning till ovanstående föreslås vi att beslutar avslå förslaget om . till svenska råd samt beslutar att och Svenska sektionen av för fred och frihet beviljas .