mot · FZ02179 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76:179 av m. fl. om höjning av pensionstillskotten, m. m. Mot bakgrund av de orättvisor pensionärerna fortfarande utsätts för föreslår kommunisterna i följande partimotion dels att pensionstillskottten skall utgå av basbeloppet, vilket med nu gällande basbelopp innebär en uppräkning från . till , dels att pensionstillskotten för unga invalider och övriga förtidspensionerade skall utgå av basbeloppet, dvs. med nuvarande basbelopp . mer än den beräknade höjningen från och dels en hemställan hos regeringen om kompletteringsdirektiv till pensionskommittén om att utarbeta förslag om höjd grundpension och pensionsförbättringar, bl. a. i syfte att nå lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd. Finansieringen av de ca 1 000 milj. kr. som ett genomförande av förslagen i motionen beräknas kosta bör ske genom höjda arbetsgivaravgifter och nedskärning av militärutgifterna. I diskussionen om pensionärernas ekonomiska villkor finns en benägenhet att övervärdera betydelsen av såväl de uppräknade pensionstillskotten som den från genomförda höjningen av grundpensionen. Tidningarnas insändarspalter återger emellertid ofta synpunkter från pensionärerna själva om den eftersläpning de är utsatta för jämfört med vad avtalsuppgörelserna gav de löneanställda. tog i en skrivelse till regeringen upp just denna frågeställning. Skrivelsen utmynnade i en hemställan till regeringen om ett under detta år utgående generellt standardtillägg i form av ett extra pensionstillskott. Det bör observeras att kravet restes oaktat den genomförda höjningen av grundpensionen och de från uppräknade pensionstillskotten från av basbeloppet. PRO:s hänvändelse till regeringen gav emellertid inget resultat. Den genomförda generella höjningen av grundpensionen - framhölls det i skrivelsen - gav ingalunda pensionärerna den reella inkomstförstärkning i kronor räknat som kom de löneanställda till del. Pensionärernas inkomstförstärkning utgick ju endast från gällande basbelopp. Om inte en direkt orättvisa skall vederfaras pensionärerna i förhållande till andra inkomstgruppers standardutveckling, hette det i PRO-skrivelsen, måste en sådan åtgärd (dvs. pensionsförbättringar) komma snabbt. Som bekant innebar beslut om pensionstillskott att förbättringen av pensionärernas materiella läge skulle kanaliseras till pensionärer med ringa eller ingen ATP. Systemet med pensionstillskott innebar en inkomstprövning av dessa mot ATP-pensionen. Översteg den sistnämnda garantinivåns storlek utgick inget pensionstillskott alls. Var däremot ATPpensionen lägre än garantinivån utgår i motsvarande grad utfyllnad i form av pensionstillskott upp till garantinivåns storlek. Vad systemet med pensionstillskott givit pensionärerna i reda pengar har givetvis att göra med utformningen av beräkningsgrunden. Att den oavbrutna penningvärdeförsämringen medfört nominella höjningar är en sak för sig. Reellt sett har det inte varit fråga om annat än en blygsam årlig standardökning penningvärde av - ! När därför ålderspensionens grundbelopp höjdes från var detta sannerligen inte för . Välgrundad var också minskningen av olikheterna i pensionsbeloppens storlek mellan gifta och ogifta. Men som grundtrygghet betraktad var höjning av grundpensionen absolut otillräcklig. Därför bör enligt kommunisternas mening uttala sig för skyndsamt framläggande av förslag om en ny höjning av ålderspensionens grundbelopp jämte pensionsförmånerna i övrigt. bör ges kompletteringsdirektiv härom. I sammanhanget bör erinras om 1973 års riksdagsuttalande till förmån för lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd. Såvitt möjligt bör detta ske så att förslag kan hinna föreläggas 1976/. Detta gäller pensionsförbättringarnas lösning på inbegripet utredningsuppdraget om att reallönesäkra tilläggspensionen. Det är emellertid också nödvändigt att ta upp frågan om den erforderliga, omedelbara förbättringen av pensionärernas levnadsvillkor. En sådan förbättring bör enligt vpk:s mening genomföras i samband med behandlingen av pensionstillskottens storlek för tidsperioden . I detta sammanhang bör effekterna av det genomförda systemet med pensionstillskott närmare granskas. Enligt statistik uppgick antalet mottagare av pensionstillskott till ca 923 000. Det utbetalade beloppet vid ett basbelopp av . motsvarade ett årsbelopp om 1 700 milj. kr. Detta innebär att mottagarna av pensionstillskott genomsnittligt erhöll ett tillskott motsvarande av basbeloppet. Eftersom maximalt pensionstillskott var av basbeloppet utgjorde de genomsnittligt utbetalade tillskotten av de maximala. som går blir antalet pensionärer med högre ATP allt större. I motsvarande grad blir det fler som inte blir berättigade till pensionstillskott därför att de har "för stor ATP. Följande siffror belyser denna utveckling: 1975/76: 179 Tyvärr finns inte några uppgifter om hur många av mottagarna som erhåller reducerat tillskott. En fråga inställer sig, nämligen om hur stort antal pensionärer det är som har en ATP närmast över garantinivån och till följd härav samt som en följd av reglernas utformning inte erhåller något pensionstillskott. Enligt statistik över tilläggspensioner är antalet pensionärer med en ATP närmast över garantinivån ca 110 000 med följande fördelning: ATP i andel av Antal pensionstagare basbeloppet ( %) När behandlade frågan om pensionstillskottens införande föreslog kommunisterna att dessa skulle beräknas efter 4 96 av basbeloppet Förslaget innebar inte bara ett större påslag utöver grundpensionen. Det innebar också att fler pensionärer skulle bli berättigade till pensionstillskott. Höstriksdagen 1974 beslutade om en uppjustering av beräkningsgrunden för pensionstillskotten från 3 till 4 96 av basbeloppet och tillmötesgick så till vida det av kommunisterna framförda förslaget. Tillämpningen fastställdes dock att gälla först för tidsperioden - . Man begränsade sig till att bygga på den tidigare höjningsplanen med 4 96, således från 21 till 25 96.1 kommunisternas framförda förslag yrkades att höjningsplanen skulle korrigeras som om 4 96 hade blivit tilllämpad från början. För tidsperioden - gick sålunda kommunisternas förslag ut på att pensionstillskotten skulle beräknas efter 28 96 av basbeloppet. Räknat efter då gällande basbelopp innebar detta ett, jämfört med regeringsförslaget, . högre årsbelopp i pensionstillskott. Enligt den av kommunisterna upprättade och föreslagna höjningsplanen förutsågs pensionstillskotten för tidsperioden - 1975/76: 179 baserade på av basbeloppet. Vpk:s riksdagsgrupp återkommer vid pågående med detta förslag. I kronor räknat innebär det en höjning av pensionstillskotten från f. n. till , dvs. Vid en jämförelse med den antagna höjningsplanens förutsedda beräkningsnorm av på basbeloppet blir vpk-förslaget ett . En blick på föregående tabell över ATP i andel av basbeloppet ger besked om att inte mindre än ca 60 000 fler pensionärer - vid ett genomförande av kommunisternas förslag - enbart skulle få del av garantinivån (pensionstillskotten). Pensionstillskott för unga invalider Propositionen 1974:129, som låg till grund för besluten vid höstriksdagen 1974, gällde också unga invalider och andra förtidspensionärer. Pensionstillskotten för dessa föreslogs fördubblade, men ikraftträdandet skulle uppskjutas till den 1 juli 1976.1 motionen 1974:1871 hänvisade kommunisterna till reaktionen hos , som i sitt remissyttrande anförde att den pensionsnivå som förutsågs fram borde vara möjlig att uppnå . Liknande meningsyttringar anfördes från och . Kommunisterna föreslog reformens ikraftträdande men ett bibehållande av tidsperiodens längd . Därigenom skulle en motsvarande högre målsättning uppnås. En följd skulle även bli att storleken av pensionstillskotten för unga invalider och övriga förtidspensionerade för tiden - skulle baseras på beräkningsgrunden av basbeloppet. I kronor betyder det med nuvarande basbelopp . mer per pensionstagare än vad som förutsetts skall träda i kraft instundande första höjningsår (av basbeloppet). Vi finner den kompensationen rimlig för utebliven förbättring under en lång följd av år. Bostadstilläggen är för landets pensionärer en högst väsentlig fråga - inte minst med hänsyn till hyresutvecklingen . Kommunernas ekonomiska situation är som bekant sådan, att stor risk finns för en eftersläpning av de kommunala bostadstilläggens storlek. I en särskild motion tar vpk-gruppen upp med denna fråga sammanhängande faktorer, bl. a. reduceringsregeln på grund av för höga sidoinkomster - rättare sagt, den ålderstigna reduceringsregeln. Vårt påpekande av denna fråga understryker emellertid ytterligare angelägenheten av förslagen i denna motion. Förslagen om pensionsförbättringar i denna motion, inbegripna dem som rör de unga invaliderna och övriga förtidspensionerade, torde för /77 komma att dra en kostnadsstegring för staten av ca 1 . Utgiftsstegringen är förvisso betydande, men den måste ses mot bakgrunden av de rättvisekrav det handlar om och vilka inte i längden kan få eftersättas. Skyldigheten för företagen att svara för en rimlig andel av pensioneringskostnaderna bör stå utom all diskussion. När det dessutom blir fråga om finansiering via statsbudgeten kan man inte försumma att rikta uppmärksamheten även på utgiftsminskande åtgärder. Vi syftar bl. a. på en kraftig minskning av de för ett litet land som enormt höga militärutgifterna. I likhet med vad vpk-gruppen anförde i motionen 1975:256 aktualiserar gruppen ånyo frågan om målsättningen för en fortsatt standardförbättring för pensionärerna, vilken bör ta sikte på en höjning av grundpensionen. Härvid bör även beaktas riksdagsuttalandet om lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd. Den omedelbara förbättringen bör ske genom en bättre utbyggnad av pensionstillskotten. Steget att tillämpa den av kommunisterna ursprungligen föreslagna av basbeloppet bör medföra korrigering av höjningsplanen i sin helhet. Som anförts i motionen betyder detta en ökning av pensionstillskotten från nuvarande . till , dvs. per helt år beräknat efter gällande basbelopp. Jämfört med den av antagna höjningsplanen betyder vpk-förslaget ett med . Beträffande pensionstillskotten för unga invalider och övriga förtidspensionerade föreslås i motionen att höjningen startar med höjningsplanens andra år, dvs. med beräkningsgrunden./é/wf/oa/M procent av basbeloppet. Det mångåriga uppskovet med en rimlig förbättring för denna kategori skulle alltså kompenseras med . mer per pensionstagare än som förutses skola tillämpas från innevarande år. Våra förslag avser tidsperioden - , varvid förutsätts att tillskotten därefter uppräknas efter en förhöjd beräkningsgrund. Vederbörande utskott förutsätts utarbeta erforderliga förslag till författningstext. Med stöd av det anförda hemställs att 1. antar i motionen ställda förslag om att för tidsperioden 1975/76: 179 1976 - pensionstillskotten skall utgå av basbeloppet eller med gällande basbelopp uppräknas från . 2. antar förslagen i motionen om pensionstillskott för unga invalider och övriga förtidspensionerade enligt beräkningsgrunden , innebärande . eller jämfört med av antagen höjningsplan ett med . 3. hos regeringen anhåller om kompletteringsdirektiv till pensionskommittén om att utarbeta förslag om höjd grundpension och fortsatta pensionsförbättringar med bl. a. beaktande av uttalande om lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) GOTAB 76 101029 S 1976