ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021487 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1487 om undervisning i svenska med samhällsorientering för invandrare /67 har staten ställt medel till förfogande för en försöksvis bedriven avgiftsfri undervisning för invandrare i svenska språket med samhällsorientering. Undervisningen bedrivs av studieförbunden och vid vissa folkhögskolor. I årets budgetproposition uppskattar SÖ det totala utbildningsbehovet för nästa budgetår till ca . SÖ upprepar sitt förslag att begränsningen av antalet timmar för studiecirkelverksamhet tas bort. Timantalet är administrativt besvärligt. Det försvårar för studieförbunden och ger osäkerhet i planeringen. Det finns därför starka skäl att följa SÖ:s förslag. Om en studiecirkel för invandrare i svenska och samhällsorientering skall startas måste antalet deltagare vara minst tio. Motsvarande för en vanlig studiecirkel är fem. På många platser medför det stora antalet deltagare problem. kommer man ej i gång på grund av för lågt deltagarantal. Man kan söka dispens. Detta medför dock mer administration. Invandrarna har ofta olika hemspråk. Detta kan medföra mycket besvärande pedagogiska problem i en stor grupp med stor språkförbistring. Invandrarna har ofta mycket skiftande utbildningsbakgrund. Detta medför också pedagogiska problem. Skäl finns alltså att ändra bestämmelserna så att undervisningen får starta med endast fem elever. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att begränsningen av antalet timmar för studieverksamheten i svenska med samhällsorientering för invandrare tas bort, 2. att beslutar att undervisning i svenska med samhällsorientering för invandrare får starta med fem deltagare.
mot · FZ021494 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1494 av m. fl. om inrättande vid av en professur i idéhistoria Målen för utbildningen inom de humanistiska fakulteterna har breddats väsentligt . Behovet av utbildningsinsatser på exempelvis kulturområdet har ökat. Från att ha varit inriktat huvudsakligen på läraryrken har utbildningsutbudet nu differentierats. Nya studiekurser har tillkommit bl. a. i syfte att tillgodose ett fort- och vidareutbildningsbehov hos redan yrkesverksamma. De humanistiska ämnenas roll i stöd- och specialkurser för yrkesverksamma och studerande inom andra sektorer har accentuerats. Metodvetenskaperna - filosofi, vetenskapsteori och lingvistik - har fått ökad betydelse, framför allt i forskarutbildningen. Vidgade uppgifter kan förutses för humanistiska ämnen genom att en kritisk skolning enligt statsmakternas riktlinjer för högskolereformen skall ägnas en större uppmärksamhet i högskoleutbildning . Behovet av forskning och undervisning inom det idéhistoriska ämnesområdet har betonats allt starkare både i den offentliga debatten och i de interna meningsutbytena inom utbildningsväsendet. Kritisk skolning är ett betydelsefullt inslag i all högskoleutbildning. Som bas i den kritiska diskussionen ligger idéhistorisk insikt. Problemen av idéhistorisk karaktär behandlas inom en rad ämnen inom humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet, t. ex. filosofi, historia, statskunskap och litteraturvetenskap. Som humanistiska forskningsrådet påpekat i sin utredning Humanistisk och teologisk forskning i finns det i den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen en risk för att den allmänna idéhistoriska utvecklingen inte tillräckligt uppmärksammas. i har i sin anslagsframställning framhållit att inrättande av en professur i idéhistoria, särskilt nya tidens idéhistoria, väl svarar mot de intentioner som angetts budgetproposition. Den föreslagna professuren skulle ge möjligheter att ge den aktuella idédebatten en fastare historisk förankring och tillgodose kravet på ökade kunskaper om andra kulturer än vår egen och belysa frågor rörande vårt kulturella, vetenskapliga och politiska beroende av olika delar av det internationella samhället. Forskningen skulle också kunna belysa utbredningen av idéerna, bl. a. deras spridning genom olika medier till skilda grupper i samhället. En idéhistorisk forskning med denna inriktning överensstämmer enligt vår mening med de av statsmakterna angivna riktlinjerna för utbyggnaden av den humanistiska forskningen (jfr prop. 10 s. 264). 1* 1975/76. som professor i idéhistoria, särskilt nyare tidens idéhistoria, bör därför inrättas vid i . Åberopande det anförda hemställs att för regeringen framhåller vikten av att en professur i idéhistoria, särskilt nyare tidens idéhistoria, inrättas vid i i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · FZ021495 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1495 av herrar och i om körkortsutbildning inom den obligatoriska skolan Körkortsinnehav måste i nutidens bland ungdomen betraktas som helt nödvändigt. De allra flesta ungdomar, såväl pojkar som flickor, skaffar sig efter en tids utbildning i körskola körkort snart nog efter den inträdda körkortsåldern . Viss undervisning i trafikkunskap förekommer i den obligatoriska skolan, men den direkta körskoleutbildningen är frivillig och får betalas av eleverna. Körträning utan anlitande av körskola är tillåten enligt vissa bestämmelser. Den teoretiska utbildningen kan även ske utanför körskolorna. Uppkörning utan deltagande i körskola är fortfarande tillåten men förekommer . Tiden borde nu vara mogen för att inordna körskolan i den obligatoriska skolan, i den frivilliga postgymnasiala utbildningen eller i frivillig kvällsutbildning. All körkortsutbildning skulle således i princip vara gratis för eleverna och inordnas i det allmänna skolväsendet. Det finns anledning att genom en särskild utredning belysa möjligheterna att genomföra en obligatorisk kostnadsfri utbildning för körkortsprov samt samhällets kostnader för en sådan utbildning. Lämpligen bör denna utredning få parlamentariskt inslag. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om utredning av möjligheterna att anordna en för eleverna kostnadsfri körkortsutbildning i det allmänna skolväsendets regi. () ()
mot · FZ021498 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1498 av m. fl. om översyn av gymnasieskolans vårdlinjer, m. m. 1 gymnasieskolans läroplan för vårdlinjer jämte specialkurser återfinns ett stort antal kursplaner som konstruerades så tidigt som , däribland sjuksköterskeskolan. Avsevärda tekniska och organisatoriska förändringar har företagits inom hela vårdfältet. Inte minst gäller detta sjukvården. Härav följer att gällande kursplaner i flertalet fall inte längre befinner sig i god rapport med den aktuella sjukvården. Då och då har smärre ingrepp gjorts i syfte att förbättra läget genom punktinsatser, vilka avsett såväl pedagogiska som organisatoriska områden. Gjorda erfarenheter visar därvid att mycket står att vinna genom att vårdpraktisk instruktion byggs in direkt i skolarbetet med hjälp av simulerade vårdavdelningar samt genom ökad samverkan skola-sjukhus. Då tiden nu synes mogen för en allmän översyn i ett samlat grepp över gymnasieskolans vårdlinjer får vi hemställa att anhåller om att regeringen ger SÖ uppdraget att överse och revidera gymnasieskolans vårdlinjer samt den utanför denna organiserade sjuksköterskeskolan. () ()
mot · FZ021499 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1499 av m. fl. om utbildning i fartygsteknik inom gymnasieskolan Försöksutbildning med tvåårig fartygsteknisk kurs efter grundskola har bedrivits vid gymnasieenheter i och /73. /75 utvidgades försöken att uppta även , och innevarande år omfattar utbildningsexperimentet jämväl och . Sammantaget bedrivs försöken nu med 14 klasser. Försöken upptar 4 terminer varav de två första innebär gemensam grundkurs, varefter följer uppdelning i grenar för fartygsteknik resp. fartygselektriker. De första årskullarna har lämnat skolan färdigutbildade med goda resultat och med behörighet att söka sjöbefälsskola efter vårterminerna 1974 och 1975. Ett antal av eleverna har också kunnat vinna inträde vid sjöbefälsskola. De genomförda kurserna har kunnat genomföras väl med elever som eljest inte skulle ha haft tillgång till en sådan utbildning och/eller i flera fall säkerligen kanske helt fallit utanför gymnasieskolgång över huvud taget. Utbildningsförsöken har noggrant följts av SÖ genom utredningsuppdraget UTSJÖ, som i ett par rapporter redovisar sina erfarenheter och föreslår vissa enkla justeringar i av SÖ fastställd läroplan av jämte ändring . Den organisationsändring UTSJÖ nu föreslår efter de vunna erfarenheterna innebär i grunden endast att två varianter införs i grenen för fartygsteknik i den avslutande fjärde terminen enligt följande modell: Termin 2 Termin 1 Med de i UTSJÖrs rapport nr 1976 anförda synpunkterna i övrigt synes tillräckliga erfarenheter ha vunnits för att kursen skulle kunna upptas som allmän linje i gymnasieskolan, tillgänglig på samtliga orter i riket där intresserade sökande anmäler sig. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om initiativ för att utbildning i fartygsteknik upptas som allmän linje i gymnasieskolan. () ()
mot · FZ021503 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:1503 av m. fl. Vid utnämningsärenden har det visat sig att och inte synes dela uppfattningen att en norsk Cand. Philol-examen är fullt jämförlig med en svensk fil. lic.-examen, trots att UKÄ hävdade motsatsen. UKÄ:s uppfattning synes enligt vår mening väl överensstämma med de strävanden för en långtgående nordisk integration, som vi bl. a. från svensk sida sagt oss vilja främja. Då frågan är av stor betydelse för många studerande i bl. a. våra norska gränstrakter, vill vi bringa den till kännedom för en prövning. SÖ trycker på att en möjlighet att jämföra en norsk Cand. Philol-examen med en svensk fil. lie.- resp. fil. doktorsexamen skulle vara att jämföra studietidsfaktorn. Härvid pekas på att studietiden i är efter grundexamen, medan den i utgör . I SÖ:s redovisning omnämnes inte att utgöres av bundna kurser, som förutsätter ett höggradigt aktivt deltagande i seminarier samt intensivt studium av kurslitteratur. Speciellt inom språksektorn är det vanligt att studenterna inte klarar dessa kurser inom den tänkta tiden, varför studietiden inom dessa områden oftast förlänges avsevärt. Inte heller redovisar SÖ den tid som åtgår för att uppnå denna grundexamen. 1 avses denna grundutbildning ta i anspråk, i är den genomsnittliga studietiden för motsvarande grundexamen. Härvid är nämligen att lägga märke till att inga som helst nedskärningar har gjorts i de norska studiekurserna på samma sätt som i , utan grundkurserna är kvalitativt lika högtstående som tidigare i . Att den norska grundutbildningen är avsevärt mera omfattande än motsvarande svenska framgår med all tydlighet av studieplanen (, Det historisk-filosofiske fakultet. , /76 S 627-648). Man kan därför utgå från att mycket av den studietid som i återfinnes efter FK-examen i ligger just under grundutbildningen. Om man alltså tidsmässigt jämför utbildningen i de båda länderna kommer man för del fram till 3 + = , för del är den 5+2 år = . Enligt vårt förmenande synes det därför finnas väl grundad anledning att jämställa här ifrågavarande examina i respektive . Över huvud taget är det givetvis ytterst angeläget att de studerande på förhand vet hur examina i de olika nordiska länderna värderas inbördes vid tillsättningar av exempelvis tjänster inom undervisningsväsendet. I annat fall kan ju en studerande välja fel utbildningsväg på grund av att han ej haft klart för sig hur aktuella examina hävdar sig gentemot varandra. Vi förutsätter att ansvariga myndigheter har samma uppfattning som vi, men att rättsläget av någon anledning inte blivit tillfredsställande klarlagt, något som dock är angeläget inte minst ur det internordiska samarbetets synpunkt. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställes att ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande angelägenheten av att snabbt fastställa vilka examina i övriga nordiska länder som skall anses jämförbara med aktuella svenska universitetsexamina. HANS () i
mot · FZ021506 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1506 om inrättande av en professur i byggnadskultur och bebyggelsemiljö, m. m. med motionen 1971:832 om en skyddslagstiftning för kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser och miljöer ingavs, i syfte att en dylik lagstiftning skulle fä avsedd verkan, en motion, 1971:903, om utbildning och forskning inom ämnesområdet för att öka kunskapen och fördjupa insikten hos dem som ansvarar för och skall arbeta med dessa frågor. har beslutat om en utredning, syftande till en skyddslagstiftning, men motionen om utbildning och forskning har i likhet med upprepade motioner i frågan - 1972:513, 1973:729,1974:1063 och 1975:1424 - avslagits i enlighet med kulturutskottets förslag. I tidigare motioner har understrukits, under åberopande av bl. a. det ökade intresset för att rusta upp och bevara äldre byggnader och miljöer, att en förstärkning av utbildningen och forskningen på detta område är en synnerligen brådskande angelägenhet, varför den utredning i utbildningsfrågan - återgående på initiativ av kyrkomötet - som anmodats göra inte får medföra ytterligare dröjsmål. Ehuru någon utredning ännu icke föreligger i denna också för verksamhet betydelsefulla fråga, har riksantikvarien vid upprepade underhandskontakter visat intresse för att en utbildning kommer att etableras. Frågan om bevarandet och sättet för vårt äldre byggnadsbestånds upprustning är brännande. Denna fråga har nämligen ytterligare aktualiserats inför den nu ökade ombyggnads- och restaureringsverksamhet som skjutit fart genom bl. a. nya ombyggnadsnormer, initialstöd och förbättrade lånevillkor. Det hantverksmässiga kunnandet utgör givetvis också en viktig faktor för att byggnaderna skall kunna iståndsättas på ett tekniskt och antikvariskt tillfredsställande sätt. Generellt kan sägas att en högre grad av kunskap innebär att ingreppen kan begränsas, vilket dessutom medför lägre kostnader. Men det framstår i dagens läge som allt angelägnare att ombyggnad och upprustning också sker med kunskap och förståelse för de historiska och estetiska miljövärden som äldre bebyggelser rymmer. I den bestämda övertygelsen att en utbildning behövs inom detta område med dess investeringsbehov av . enligt betänkandet Kulturminnesvård, SOU 1972:45, och under hänvisning till nämnda tidigare motioner dristar jag mig att ånyo framlägga en motion i denna för vårt land så betydelsfulla utbildningsfråga. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om dels inrättande av en professur i Byggnadskultur och bebyggelsemiljö med undervisning i vård och restaurering med tillhörande institution, dels inrättande av universitetslektorat i samma ämne.
mot · FZ021508 · 1976-01-27 00:00:00 — om höjda bidrag till lärlingsutbildning I ett svar på fråga om lärlingsutbildningen uppgav statsrådet att hon inte då var beredd att diskutera frågor som skulle tas upp i budgetpropositionen. Frågan gällde, huruvida hon var beredd att stimulera lärlingsutbildningen inom hantverksyrkena genom en höjning av bidragen. I bilaga 10 till budgetpropositionen 1976 meddelas, att regeringen i avvaktan på en av begärd översyn av lärlingsutbildningen och därmed sammanhängande frågor räknar med ett oförändrat antal bidragsrum under /77, och därför föreslås ett oförändrat belopp till främjande av lärlingsutbildningg hos hantverksmästare. Det måste anses synnerligen otillfredsställande att frågan om en höjning av bidragen på detta sätt skjuts . Visserligen behöver lärlingsutbildningen i sin helhet överses, men detta borde inte få utgöra något hinder för en provisorisk höjning av bidragen . Bidragsbeloppet, som fastställdes och redan från början var alltför lågt, har varit oförändrat och utgår med . som gått har konsumentprisindex stigit . Bidraget, som utgör . , har ett helt annat - mycket mindre - värde än det hade, dådet fastställdes. Det är då inte att förvåna att hantverkare visar allt mindre intresse av att åta sig den krävande uppgift, som lärlingsutbildningen utgör. Och denna utveckling får ske utan att något görs från statsmakternas sida och detta i , då det är mycket angeläget att stimulera yrkesutbildningen, och då vi i andra sammanhang satsar mycket stora belopp på yrkesutbildning. Flera hantverksyrken har besvärande brist på yrkeskunnigt folk, trots den omfattande arbetslöshet - inte minst bland ungdom - som redovisas av länsarbetsnämnderna. Det finns därför flera skäl för en ordentlig satsning på lärlingsutbildningen. Det är i högsta grad angeläget att vidta snabba åtgärder för att trygga tillgången på kunniga yrkesmän inom hantverksyrkena. Men det är också viktigt att lösa dessa problem med hänsyn till de många som är arbetslösa. Den av yrkesutbildningsberedningen föreslagna höjningen till . i stället för nu gällande . för hela lärotiden kunde godtas som ett provisorium. Visserligen har även det beloppet sjunkit i värde , men det vore ändå ett steg i rätt riktning och behöver enligt min mening inte hindra den översyn av alla de frågor som gäller lärlingsutbildningen, som tidigare begärt. Det måste anses som synnerligen angeläget, att en höjning av bidragen sker utan dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en höjning av statsbidraget till lärlingsutbildning från nu gällande .
mot · FZ021509 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1509 av i och fröken om statligt bidrag till prognosverksamhet för lärarbehovet inom Lärarnas arbetsmarknad har genomgått en markant förändring . Den brist på lärare som var så besvärande har beträffande flera lärarkategorier förbytts i överskott. Denna nya situation för lärarna togs upp i en frågedebatt med statsrådet under höstsessionen. 1 sitt svar uppgav statsrådet, att med uppmärksamhet foijer utvecklingen på lärararbetsmarknaden. Att så också verkligen är fallet framgår av att SÖ tillsatt en arbetsgrupp bestående av företrädare för både myndigheter och berörda personalorganisationer, som sysslar med de problem som det här är fråga om. Arbetsgruppen föreslog i skrivelse till SÖ och SCB, att de båda verken i en gemensam framställning till regeringen skulle anhålla om att regeringen ställer resurser till förfogande för en effektiv prognosverksamhet på lärarområdet. Undertecknad har i en annan motion, 1975/76:876 påtalat vikten av att SCB och dess prognosinstitut får tillräckliga resurser för att samordna, komplettera och förstärka prognosverksamheten på hela arbetsmarknaden, men det aktuella läget på den speciella arbetsmarknad det här gäller motiverar en särskild insats för att i första hand erhålla aktuella och tillförlitliga basdata och prognossystem rörande sysselsättningen på lärararbetsmarknaden. Bristerna i prognosverksamheten kan eljest - om ingenting görs - leda till ökade kostnader för samhället i form av omskolning och andra åtgärder på arbetsmarknadsområdet och på det sociala området. har med anledning av arbetsgruppens framställning hos regeringen begärt medel för att möjliggöra en permanent insats på lärarprognosarbetet. Kostnaderna härför har för SÖ:s del beräknats till . Då regeringen inte beaktat den gjorda framställningen, och då behovet av det aktuella prognosarbetet är synnerligen angeläget får vi härmed hemställa att till prognosverksamhet på lärarområdet anslår . () () 1975/76 1509-1517 1 1975/76.
mot · FZ021513 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1513 av m. fl. om förslag till ny läroplan för ämnet naturkunskap på gymnasieskolan Uppmärksamhet beträffande miljöpolitiska följder av fattade beslut är på många områden av samhällslivet en tvingande nödvändighet. Miljöskyddsaspekterna måste i alla beslutssammanhang föras fram med tyngd och få genomsyra samhällsplaneringen. Det ligger därför i samhällets intresse att beslutsfattare på alla nivåer har tillägnat sig en ekologisk grundsyn och att tillgången till ekologisk och biologisk sakkunskap är tryggad. Det blir därför alltmer angeläget att så många elever som möjligt redan i gymnasieskolan erhåller fördjupad insikt i ekologiska och biologiska sammanhang. De bästa kunskaperna inom detta område ges inom ämnet biologi. Ämnet är dock endast på den naturvetenskapliga linjen ett eget obligatoriskt ämne. Miljösynpunkterna har dock inte ansetts vara väl tillgodosedda, varför läroplanen nu är under omarbetning i syfte att ge undervisningens ekologiska och fysiologiska moment större tyngd. För gymnasieskolans övriga teoretiska linjer kan ämnet biologi läsas antingen som en del av ämnet naturkunskap på de humanistiska, sociala och samhällsvetenskapliga grenarna, eller såsom tillvalsämne. För majoriteten av eleverna på dessa linjer bereder kursen i naturkunskap stora problem. Åtskilliga elever upplever ämnet som osammanhängande. när miljöförstöring och omgivningshygien står i blickpunkten för politiker och allmänhet, torde en samlande bild av detta problemkomplex uppfattas som avsevärt mera väsentlig än den naturkunskap som meddelas på dessa linjer. Åtskilliga av de miljöproblem människan skapat bottnar i brist på medvetenhet om den ekologiska verkligheten. Till den humanistisk-samhällsvetenskapliga linjen kan förväntas en rekrytering av många elever, vilka i sitt vuxna liv intar nyckelpositioner i politiska församlingar och i samhällsapparaten. En snar omläggning av läroplanen också för ämnet naturkunskap till ett mera integrerat ämne, där ekologin får en betydligt centralare ställning, är därför angelägen. Härvid skulle naturvetenskapliga elementa kunna inlemmas i sitt orsakssammanhang. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att begär en ny läroplan för gymnasieskolans naturkunskap, så att detta ämne får en klar, ekologisk profil. () ()
mot · FZ021514 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1514 av i m. fl. om rekreationsområden vid nedre och Mellanljusnan, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76: 1333 hemställes att beslutat anhålla att regeringen uppdrar åt att anvisa erforderliga medel för åtgärder enligt vad i motionen anförts. . () i () ()
mot · FZ021515 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1515 av m. fl. om höjt bidrag till kursverksamhet inom Enligt budgetpropositionen 1976 (bil. 10, punkt 14) föreslås under rubriken tili vissa organisationers centrala kursverksamhet bl. a. att bidrag skall utgå till () med , vilket är samma belopp som utgått . För t. ex. föreslås i samma proposition en ökning av bidraget från . Med tanke på den kraftiga ökningen av kostnaderna och planerad ökning av den centrala kursverksamheten inom SFR - flera kurser med deltagare från samtliga kuststräckor samt insjöfisket planeras - är det nödvändigt med en uppräkning av anslaget till nämnda organisation. Medelsbehovet för kommande budgetår beräknas till sammanlagt . Med stöd av vad som ovan framhållits hemställes att beslutar om höjning av bidraget till kursverksamheten inom från föreslagna . för /77. () ()