ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02728 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:728 om humanitärt bistånd till befrielserörelse har stött kampen för nationell frigörelse i de f. d portugisiska kolonierna. utgår utvecklingsbistånd av betydande omfattning till , , och . I har MPLA tvingats att återigen ta till vapnen för att försvara rätten till nationell självständighet. MPLA:s kamp i är i grunden densamma som FRELIMO, PAIGC och de demokratiska krafterna i fört under en lång följd av år. MPLA är den enda rörelse i som förenat kampen för nationell självständighet med ett brett program för ekonomiska och sociala framsteg för hela befolkningen och i synnerhet de som bäst behöver förbättringar. FNLA och UNITA har genom att samarbeta med och andra mäktiga utländska ekonomiska intressen visat att de motsätter sig en självständighet för , som innebär att förutsättningar skapas för att förbättra människomas levnadsvillkor. De har genom sina handlingar i stället kommit att framstå som ett hinder för självständigheten, inte bara i , utan även i de övriga kvarvarande resterna av rasist- och kolonialstyrena i , och . MPLA har deklarerat som sin politiska linje att föra en alliansfri utrikespolitik. Upptrappningen av den utländska aggressionen från , och andra som inte önskar nationella frigörelse tvingar MPLA att under kriget bli militärt beroende av främmande länder, som av olika skäl är beredda att stödja dem med militär utrustning. Det är därför viktigt att så många länder som möjligt snabbt ställer upp och på olika sätt liksom tidigare stödjer MPLA:s fortsatta arbete för självständighet och ekonomisk och social utveckling. I har redan hälften av staterna erkänt MPLA:s regering som den rättmätiga företrädaren för . MPLA har genom sina framgångar fått ansvar för omsorgen om en stor del av befolkning. Krigets verkningar och det ekonomiska kaos som skapats i vissa delar av landet till följd därav föranleder ett stort behov av humanitärt bistånd från utlandet. Det är därför angeläget att det humanitära biståndet till MPLA snabbt ökas i avvaktan på att ett mer långsiktigt utvecklingssamarbete kan komma i gång. 1975/76: 728 Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att av medel anvisade för Katastrofer m. m. insatser till MPLA:s regering i prioriteras. () ()
mot · FZ02729 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 729 av i om livsmedelshjälpen till Livsmedelssituationen i världen är katastrofal. För som går dör allt fler av svält och många, speciellt bland barnen, får på grund av näringsbrist bestående men. Vi, som bor i ett väl utvecklat land med överflöd på mat och andra varor, har alldeles självfallet ett stort ansvar gentemot de fattiga länderna. Solidariteten med andra länder är den bärande tanken bakom beslut att -målet skulle uppnås under /76. I takt med att u-landsbiståndet ökar bör enligt min uppfattning en större del kunna lämnas i form av varuleveranser från . När biståndet lämnas i den formen undviker man bl. a. den belastning på bytesbalansen som annars uppstår. Möjligheterna att upprätthålla en hög sysselsättning inom landet ökar också. För många berörda länder skulle ett tillskott av högvärdiga livsmedel ha stor betydelse. Eftersom många livsmedel inte tål så långa transporter som det här är fråga om, kan det dock i åtskilliga fall stöta på rent praktiska svårigheter att ge bistånd i den formen. Tack vare den moderna livsmedelstekniken bör det dock vara möjligt att undgå dessa problem. Enligt min mening bör man bl. a. ta till vara de möjligheter som ett ökat utnyttjande av frystorkade livsmedel ger. Denna konserveringsmetod medger lagring av både animaliska och vegetabiliska livsmedel . Sådana varor är också mycket lätta att transportera. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställs att hos regemgen anhåller om utredning beträffande möjligheterna att låta vissa typer av konserverade livsmedel, bl. a. frystorkade produkter, i ökad utsträckning ingå i det statliga svenska biståndet till .
mot · FZ02732 · 1976-01-23 00:00:00 — av herrar och i om försvarets hundskola Försvarets hundskola i har till uppgift dels att genom produktion av tjänstehundar täcka vissa statliga (bl. a. försvarets och polisens) och kommunala myndigheters samt De blindas förenings behov av hundar, dels meddela utbildning i hundtjänst genom viss kursverksamhet. Produktionen av tjänstehundar har innefattat bl. a. dressyr av minhundar avsedda att ingå i arméns minhundorganisation. Chefen för armén har meddelat att han avser att avveckla minhundorganisationen. Detta förändrar på ett avsevärt sätt möjligheterna för hundskolan att anskaffa dressyrlämpliga hundar. F. n. anskaffas dessa hundar främst genom egen avel med huvudsakligen minhundstikar. har i rapport framlagt förslag om avvecklingen av minhundorganisationen. Ett flertal instanser och organisationer som yttrat sig med anledning av rapporten har påpekat de negativa effekter som följer med en nedläggning av minhundorganisationen. Hit hör , hundskolan, De blindas förening, i , /SR och LO. Det torde vara ostridigt att minhunden fyller väsentliga behov inom försvaret. Indirekt fyller den också genom den avelsverksamhet som sker vid hundskolan väsentliga behov inom den civila sektorn av samhället. Minhundtypen har till väsentlig del skapats i . Den har väckt berättigad uppmärksamhet för sin effektivitet i stora delar av världen. Förslaget att nu slopa denna dressyrform kan möjligen på kort sikt innebära vissa besparingar men kan, om försvaret anser sig i likhet med förhållandet i åtskilliga andra länder ånyo behöva minhundar, innebära extra kostnader och tidsödande arbete att ånyo bygga upp en minhundorganisation. I syfte att behålla handlingsfrihet synes en begränsad utbildning av minhundar alltjämt böra äga rum. Om 15 minhundar dresserades skulle tillgången på minhundar ständigt vara drygt 100 och minhundorganisationen vid behov snabbt vara intakt. Det som då skulle krävas vore en snabbutbildning av hundförare vilket torde kunna ske . De utbildade minhundarna skulle så länge minhundorganisationen är avvecklad kunna disponeras för andra ändamål och krigsplaceras inom andra områden. Genom en åtgärd som den här skisserade skulle minhunddressyren kunna vidmakthållas vid hundskolan. 1975/76: 732 Det bör också i detta sammanhang påpekas att hundskolan betyder åtskilligt i sysselsättningshänseende i kommun. Kommunen är en av de två kommuner i som ingår i inre stödområdet. Befolknings- och sysselsättningssituationen i kommunen är sådan att varje minskning av sysselsättningstillfällena ökar kommunens problem. En nedläggning av minhundproduktionen vid hundskolan kan få konsekvenser i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställes att uttalar att dressyrverksamheten vid hundskolan bör ha sådan omfattning att cirka 15 minhundar kan dresseras.
mot · FZ02733 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 733 av i m. fl. om egenföretagares avgifter till folkpensioneringen Socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen utgör . För löntagaren tas avgiften ut på lönen. För egenföretagaren är nettointäkten avgiftsunderlag. I nettointäkten ingår förutom arbetsersättning även avkastning på i rörelsen insatt kapital. Detta innebär att för egenföretagaren kommer socialförsäkringsavgiften att tas ut även på sådan inkomst som i grunden är kapitalinkomst. Detta är en princip som annars inte tillämpas vid uttag av socialförsäkringsavgifter. För avgift till tilläggspensioneringen kan ett sådant förfarande vara motiverat. Här finns en koppling mellan avgift och förmån. Däremot när det gäller folkpensioneringen utgår förmånerna oberoende av inkomst. Att socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen tas ut även på den del av egenföretagarens inkomst som utgör kapitalavkastning medför att denne får betala en högre avgift än vad som tillämpas för löneinkomster utan att förmåner som svarar mot avgiften erhålles. Ur rättvisesynpunkt är det angeläget att den del av nettointäkten som utgöres av kapitalavkastning undantas från avgift till folkpensioneringen. Det kan här vara lämpligt att använda det avgiftsfria grundbeloppet vid uttag av allmän arbetsgivaravgift som förebild. I detta fall har hänsyn tagits till att en del av nettointäkten utgöres av kapitalavkastning. En stor del av egenföretagarna är låginkomsttagare. Ett införande av ett avgiftsfritt grundbelopp vid uttag av avgift till folkpensioneringen skulle få en inkomstutjämnande effekt. Inte minst ur psykologisk synpunkt skulle en sådan reform vara betydelsefull då den visar statsmakternas vilja att ge egenföretagarna samma villkor som andra grupper i samhället. Egenföretagamas reaktion på beslut om ett avgiftsfritt grundbelopp vid uttag av arbetsgivaravgift visar att detta uppfattas som en viktig stimulans i arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag om att ett avgiftsfritt grundbelopp för egenföretagare införs när det gäller uttag av socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen. () MAJ () () i Nennesholm
mot · FZ02734 · 1976-01-22 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till änkepension Änkepensionering enligt lagen om allmän försäkring infördes och var alltid inkomstprövad. reformerades änkepensioneringen, och denna reform byggde på det beslut riksdag fattade. Det innebär att för kvinnor som blev änkor efter avskaffades inkomstprövningen. Enligt gällande bestämmelser utgår således änkepension till de kvinnor som är berättigade till sådan och blivit änkor efter utan inkomstprövning, oavsett hur deras inkomstförhållanden kan vara, under det att inkomstprövningen kvarstår för dem som blivit änkor . Kritik har riktats mot uppdelningen av änkor i två grupper alltsedan reglernas tillkomst. Av rättviseskäl bör inte förekomma att man allra minst i ett allmänt pensionssystem låter olika bestämmelser gälla för olika grupper försäkrade. De kvinnor som alltjämt drabbas av inkomstprövningen på sådant sätt att deras änkepension reduceras kan inte gärna övertygas om det motiverade i en sådan ordning. uttalade i enlighet med vad andra lagutskottet anförde i sitt utlåtande nr 20 att förslaget om att slopa inkomstprövningen för dem som blev änkor efter 1960 var ett steg i riktning mot att helt slopa inkomstprövningen inom folkpensioneringen. De härför erforderliga reformerna bör genomföras så snart finansiella och andra förutsättningar föreligger. Även uttalade i sitt slutbetänkande SOU 1971:19 att starka skäl talar för att inom ett folkpensionssystem samma regler skulle gälla för alla kategorier änkor oberoende av tidpunkten för änkeblivandet. Antalet änkepensionärer, huvudfall, beräknas till 95 000 och beräknas sjunka med 12 000. Likaså beräknas antalet övergångsänkor, som utgör 9 300, sjunka med 3 800. Detta kan delvis sammanhänga med den sänkning av pensionsåldern till som träder i kraft . De ekonomiska skäl som alltid tidigare anförts mot en reformering av änkepensioneringen och borttagande av inkomstprövningen för dem som blev änkor synes sakna betydelse. Det kan erinras om de betydande reformer som beslutat om och för vilka man funnit finansieringsformer. Det är därför en rättviseåtgärd mot denna alltmer minskande grupp av 1975/76: 734 pensionärer att nuvarande begränsningsregler avskaffas. Det kan också anföras att enligt vad sorn framgår av en artikel i tidningen , även anser att frågan om övergångsänkorna är en kvardröjande detalj inom det sociala fältet, som vi har råd att undanröja. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag till ändring av gällande regler för erhållande av änkepension i syfte att avskaffa inkomstprövningen för dem som blivit änkor före .
mot · FZ02735 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 735 om översyn av bestämmelserna rörande rätt till vårdbidrag Enligt lag om allmän försäkring 9 kap. 4 § äger försäkrad förälder för vård av barn som ej fyllt rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd tid och i avsevärd omfattning är i behov av särskild tillsyn och vård. Genom beslut av riksdag har med verkan införts väsentligt gynnsammare regler i fråga om rätten till vårdbidrag. Men även denna förmånligare utformning av bestämmelserna leder i vissa fall till konsekvenser som enligt vår mening inte kan accepteras, och detta sammanhänger med att vårdbidraget betraktas som en tillläggsförmån till folkpension. Vi avser härvid kravet på svenskt medborgarskap för att den som vårdar handikappat barn skall kunna få vårdbidrag. En familj där fadern är svensk medborgare och modern av utländsk nationalitet, med rätt enligt lag om allmän försäkring 1 kap. 3 och 5 §§ att vara försäkrad och inskriven hos allmän försäkringskassa, äger icke rätt till vårdbidrag då makarnas barn på grund av handikapp vårdas av modern. Även föräldrar, båda icke svenska medborgare, bosatta i riket och försäkrade och inskrivna hos allmän försäkringskassa, äger icke rätt till vårdbidrag om de har ett barn som kräver särskild tillsyn och vård. Vårdbidraget är skattepliktigt och tilläggspensions- och sjukpenninggrundande inkomst, vilket innebär att vårdaren går miste om dessa viktiga förmåner. En ändring av nuvarande lagstiftning skulle innebära att de synpunkter familjepolitiska kommittén anförde i sitt betänkande, om angelägenheten av att man i lagstiftningen undanröjer alla de fall där i riket bosatta utländska medborgare icke får samma förmåner som svenska medborgare, beaktas. att hos regeringen anhåller att nuvarande lagstiftning beträffande rätt till vårdbidrag blir föremål för översyn i syfte att icke svensk medborgare blir berättigad till denna förmån. () ()
mot · FZ02740 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76 740-749 Motion 1975/76: 740 av i och om lika folkpension oberoende av civilstånd Principen om att varje människa, oavsett kön och civilstånd, skall räknas som en självständig individ börjar alltmer slå igenom i lagstiftningen. program framhåller bl. a. att män och kvinnor skall behandlas lika inom socialförsäkringarna och att pensionssystemet skall utformas så att det medger anpassning till den enskildes önskemål och behov. Där hävdas också att äktenskapet bör vara en form för frivillig samlevnad mellan självständiga individer. Vid ett flertal tillfällen har från pensionärshåll kravet rests om lika folkpensionärsförmåner oberoende av civilstånd. Kravet har också förts fram i . Principiella skäl talar för jämställdhet mellan män och kvinnor även inom folkpensioneringen. De nuvarande bestämmelserna gör det ekonomiskt ofördelaktigt för pensionärer att vara gifta. har enhälligt tagit ställning för principen om lika pension oberoende av civilstånd och begärt en allsidig utredning av frågan. På förslag av pensionsålderskommittén har beslutat att från skall folkpension för ensam pensionär utgå av basbeloppet och för pensionärspar av detsamma. Detta betyder ett steg i riktning mot att utjämna skillnaderna i fråga om folkpensionsförmåner för gifta och ogifta. Men ytterligare steg i denna riktning måste tagas. Ett genomförande av en reform som ger pensionärerna lika folkpension oberoende av civilstånd är en kostnadskrävande reform. Detta får emellertid inte motivera att ett beslut skjuts på en oviss framtid. Reformen bör genomföras steg för steg så snabbt som möjligt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär förslag till en plan för genomförande av lika folkpension oberoende av civilstånd. () () 1 1975/76.
mot · FZ02741 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 741 av och fröken om socialförsäkringsavgifter vid uppbärande av royalty beslöt om enhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomster m. m. (SfU 1975/76: 17). kom i sitt beslut att förbise en grupp med en viktig samhällsfunktion, nämligen dem som har royalty från t. ex. tillfälligt författarskap eller patenträtt. Det borde vara så, att man befriar sådan royalty som har sin grund i tillfällig verksamhet från allmän arbetsgivaravgift och från egenavgifter. Dessa avgifter borde i stället betalas av förlag eller företag, som tar tjänsten i anspråk. En heltidsanställd persons t. ex. en lärares extrainkomst av tillfällig författarverksamhet kan i princip inte skilja sig från extrainkomster i form av konsult-, styrelseeller föredragsarvoden. Att ersättningen utgår som royalty och inte som engångsvederlag är en rent teknisk fråga. Emellertid har försäkringsdomstolen i flera fall funnit, att t. ex. författararvoden i form av royalty konstituerar rörelse, oavsett om den tillfällige författaren i övrigt bedriver rörelse eller inte. Denna tolkning torde inte i första hand grunda sig på kommunalskattelagen utan på departementschefens kommentar till propositionen 1928, att det var själva delaktigheten i den verksamhet, därifrån royalty uppbures, som antoges konstituera en rörelse för den som uppbure royalty. Rörelse borde således, såvitt ej vore fråga om inkomst av jordbruksfastighet eller inkomst av annan fastighet, anses föreligga, oavsett om den, som uppbure royaltyn, i övrigt bedreve någon rörelse eller ej. Vi finner det orimligt att t. ex. en lärare, som uppbär royalty för en på fritid skriven lärobok, från belastas med marginalskatt och sociala avgifter på . En sådan effekt av lagen kan svårt skada en verksamhet, som är av stor betydelse för pedagogisk, kulturell, vetenskaplig och teknisk utveckling i vårt land. Under hänvisning till det ovan anförda får vi hemställa 1. att uttalar att tillfälliga inkomster av royalty inte skall vara att betrakta som inkomst av rörelse, utan att socialförsäkringsavgifter skall betalas av den som tar tjänsten i anspråk, 2. att om ett uttalande enligt föregående punkt ej kan ske hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring i av antagna lag om ändring i lagen om allmän försäkring, lag om ändring i lagen om 1975/76: 741 löntagaravgift och lag om ändring i lagen om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring m. m., att motsvarande effekt nås. () () fl 1975/76.
mot · FZ02742 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 742 av och om åldersgränserna inom studiestödssystemet Inom en del samhällsområden, främst inom skola och utbildning, har man inte tagit hänsyn till detta. Den nya myndighetsåldern inverkar exempelvis inte på den prövning emot föräldrarnas ekonomi, som sker i fråga om vissa studiehjälpsformer. Detta skapar komplikationer och otrygghet för ungdomar. Med hänvisning till vad som ovan anförts anhåller vi att hemställer hos regeringen om åtgärder för översyn av åldersgränser som tillämpas inom studiestödssystemet. () ()
mot · FZ02743 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 743 av herrar och om sänkning av ATP-avgiften Det framstår som ytterst angeläget att söka minska de ständigt stigande obligatoriska avgifterna å företagens lönekostnader. har dessa ökats i alltför snabb takt, då omläggningar på det skattepolitiska området i stort sett finansierats genom höjda arbetsgivaravgifter och höjda socialförsäkringsavgifter. Nya höjningar har dessutom i olika sammanhang aviserats. En begränsning av arbetsgivaravgiften är i och för sig angelägen, men ter sig av statsfinansiella skäl svår att genomföra. Däremot görs ett betydande överuttag av ATP-avgifter, vilket bl. a. framgår av den snabba ökningen av AP-fonderna. räcker fondernas räntor i stort sett såväl till utbetalning av pensioner som till administration. AP-fondernas tillgångar är nu över 86 000 miljoner och kommer redan om med nuvarande avgiftsuttag att vara uppe i 150 000 miljoner. Även om det behövs betydande belopp som en buffert vid hög arbetslöshet och mot inflationen, erfordras icke det nuvarande avgiftsuttaget för att garantera pensionsförpliktelserna. ATP-systemet bygger ju på ett fördelningssystem utan försäkringsmässiga grunder och skulle nu i princip inte behöva ta ut några avgifter alls. En minskning av avgiften från f. n. till skulle innebära en inkomstminskning med ca 2 000 miljoner . Det innebär å andra sidan att dessa pengar skulle förbättra näringslivets situation med motsvarande belopp, vilket det finns starka motiv för. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att ATP-avgiften fr. o. m. fastställs till . () HANS ()
mot · FZ02744 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:744 av m. fl. om studiestödet till vissa elever i gymnasieskolan har en råd reformer genomförts på det studiesociala området. Dessa har i hög grad inriktats på att förbättra möjligheterna för vuxna personer att studera. har reformerna i viss mån fått till konsekvens att angelägna förbättringar för yngre studerande fått stå tillbaka. Vi hälsar därför med tillfredsställelse att regeringen tillsatt en utredning som skall se över det studiesociala systemet och då inte minst förmånerna för de studerande på gymnasienivå i åldern . Det är emellertid enligt vår mening viktigt att det pågående utredningsarbetet inte får till konsekvens att angelägna delreformer fördröjs. Vissa reformer för denna grupp torde också kunna genomföras utan att det övergripande utredningsarbetet föregrips. I denna motion tas upp frågan om en förbättring av studiestödet till ungdomar mellan . Myndighetsåldern sänktes fr. o. m. till . Man ansåg således att den som uppnått denna ålder borde ha en större ekonomisk självständighet. På det studiesociala området har man emellertid inte dragit konsekvenserna härav utan gymnasieeleverna är fram till i princip fortfarande beroende av föräldrarnas ekonomi för studiefinansieringen. Sänkningen av myndighetsåldern har medfört att många myndiga ungdomar numera vill och anser sig böra klara sin ekonomi själva trots att de fortfarande studerar. De ökade möjligheterna för skoltrötta ungdomar att ta ett sabbatsår från studierna och pröva på förvärvsarbete har även bidragit till att de tidigare frigör sig från föräldrahemmet. I många fall bor de inte längre hemma . Det kärva arbetsmarknadsläget för ungdomar som gått ut och som saknar vidare yrkesutbildning har också inneburit att många åter börjat studera, något som inte minst från samhällets synpunkt är värdefullt. Vi är medvetna om att om man direkt inför studiemedel som finansieringsform för alla ungdomar , detta skulle komma att innebära en avsevärd försämring för de elever som uppbär olika bidrag inom studiehjälpssystemet med belopp som överstiger bidragsdelen inom studiemedelssystemet. Dock är studiefinansieringssituationen otillfredsställande för de ungdomar som inte kommer i åtnjutande av annat än studiebidraget på och som inte erhåller eller vill ta emot ekonomisk hjälp från sina föräldrar. Här må erinras om 1975/76: 744 att underhållsbidrag från föräldrar som inte haft vårdnaden om barnet vanligen upphör att utgå när barnet blir myndigt. Av direktiven till den studiesociala utredningen framgår att utredningsarbetet kommer att bli långvarigt. Det studiesociala stödet till ungdomar mellan på det gymnasiala stadiet bör därför, i avvaktan på utredningens slutliga förslag, bli föremål för provisoriska åtgärder som förbättrar dessa ungdomars situation. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att utredningen om det studie sociala stödet får i uppdrag att skyndsamt lägga fram förslag om provisoriska förbättringar av studiestödet till ungdomar mellan på det gymnasiala stadiet. () ()