mot · FZ02949 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 949 av m. fl. Skatteomläggningarna har varit många - fem och en sjätte tycks nu vara på väg. Omläggningarna har i vissa fall gällt viktiga principiella förändringar, t. ex. övergång till individuell beskattning, i andra fall endast justeringar av skatteskalor för att undvika att pris- och lönestegringar automatiskt skulle leda till betydande skattehöjningar. De har inneburit tillfälliga förbättringar men inga långsiktiga lösningar. Inflationen, i kombination med kommunala skatttehöjningar och stark progressivitet i den statliga skatteskalan, har varit så betydande, att skatteomläggningarna - trots att de varit betydelsefulla och gällt skattesänkningar om - reellt endast betytt att skattenivå och marginalskattenivå är ungefär lika höga 1976 som 1970. Till följd av en rad andra skatte- och avgiftsbeslut har det sammanlagda skattetrycket ökat från drygt 40 till av bruttonationalprodukten. tycks ännu ett provisorium bli nödvändigt. skatteutredning har meddelat att den måste arbeta innan den kan framlägga sina förslag och övriga skatteutredningar - företagsskatteberedningen, kommunalekonomiska utredningen och energibeskattningsutredningen - torde behöva lika lång eller . Det betyder att en mera omfattande skattereform inte kan ske fr. o. m. inkomster, något som vi inom betraktat som mycket angeläget. Om en ny omläggning nu inte görs, kommer följden att bli en betydande skatteskärpning. Det är därför ofrånkomligt med nya skattetabeller fr. o. m. 1977 för att undvika att pris- och lönestegringar leder till fortsatta automatiska skattehöjningar och fortsatt inflation. Vi beklagar att en mera omfattande skattereform inte kommer att gälla fr. o. m. 1977 och att regeringen inte mera aktivt arbetat för en samlad och genomgripande skattereform. Det är otillfredsställande med täta förändringar i ett bristfälligt skatte- och bidragssystem. Det fortsatta utredningsarbetet i de många skatteutredningarna måste nu få en bestämd inriktning mot en snar och omfattande skattereform. Vi vill betona att det pågående utredningsarbetet bör samordnas så att en samlad skattereform - efter bl. a. en prövning av olika skatteformers roll - kan ske. Det förslag till nytt skatteprovisorium, som vi förutsätter kommer att läggas fram inför , måste vara så utformat, att det kan vara ett led i en kommande större skattereform - det måste alltså framför allt innebära sänkta marginalskatter. har arbetat för en genomgripande skattereform. De många skatteomläggningarna visar att det nuvarande skattesystemet inte på ett bra sätt fyller sin huvuduppgift: att finansiera den offentliga verksamheten och att vara ett instrument för fördelnings- och stabihseringspolitik. Det har i den allmänna debatten nämnts en rad alternativ till nuvarande skattesystem - utgiftsskatt, löneskatt, mera skatt på produktionen eller konsumtionen. De bör noga studeras. Vi vill emellertid framhålla att det finns utrymme för betydande förbättringar också i dagens skattesystem. Vi vill ange följande huvudmål för en skattereform: - sänkt inkomstskatt och sänkt marginalskatt, - inflationsskydd i skattesystemet, - ett enkelt och rättvist system som är lätt att administrera och kontrollera. Vi vill närmare beröra några punkter. Skatteprogressiviteten i inkomstskattesystemet är betydande, också på relativt låga inkomstnivåer. Marginalskatteproblemen är brännande för alla människor med heltidsarbete och även för många deltidsarbetande. Den sammanlagda marginaleffekten - alltså skatte- och avgiftsökning samt bidragsminskning vid en inkomstförbättring - är mycket kraftig: vid en årsinkomst om . går av en inkomstökning till ökad skatt, lägre bidrag och högre avgift. Vid högre årsinkomster - . eller mera - är enbart marginalskattesatsen . Det betyder att det nuvarande skattesystemet försvårar avtalsförhandlingarna och driver på inflationen. Löntagarna måste begära mycket stora lönehöjningar bara för att behålla sin standard. Om vi antar att priserna skulle stiga - och detta var fallet 1975 - så måste de flesta löntagare få i lönehöjning bara för att behålla köpkraften. Det skulle alltså för exempelvis en person med . i årsinkomst betyda en lönehöjning om . - och ändå ingen standardförbättring! Till detta kommer så de effekter som inkomstprövningen av bostadstillägg och barntillsynsavgifter får för familjeekonomin. Det är givet att ett sådant skattesystem skapar problem. Det driver på inflationen, det försvårar avtalsförhandlingarna, det höjer kostnadsnivån och det påverkar skattemoralen. Ett primärt mål för en skattereform måste därför vara en ordentlig sänkning av marginalskattesatserna. Vi finner detta mål vara så väsentligt att vi - för att medverka till att stat och kommun får erforderliga resurser - är beredda att justera andra former av skatter och Det är nödvändigt att ingående pröva möjligheterna att differentiera dessa skatter och avgifter så att effekterna för löntagare, företag, ideella organisationer och samfund blir rimliga. Vi vill också betona att ett rättvist och effektivt skattesystem kan ge stat och kommun större intäkter. Den snabba inflationen har medfört betydande nominella lönehöjningar. Med nuvarande konstruktion av inkomstskatteskalorna har det också medfört betydande höjningar av skattesatser och marginalskattesatser. Skattetrycket har alltså automatiskt skärpts. Om exempelvis en person 1976 skulle tjäna . (vilket är den beräknade medelinkomsten för en heltidsarbetande), betalar han i skatt . eller drygt 39 96 av inkomsten. Om han skulle fä en lönehöjning på 10 96, till , och priserna skulle stiga med 10 96, skulle hans skatt bli . eller närmare 42 96. Alltså: lönen stiger i takt med inflationen, skattebärkraften är oförändrad, men en större andel av inkomsten går till skatt. Skattetabellerna förbrukas alltså snabbt i ett inflationsläge, de ger effekter som inte är avsedda, de driver på inflationen ytterligare. Skattesystemet måste därför inflationsskyddas. Det kan exempelvis ske genom att grundavdrag och skatteskalor indexregleras, alltså justeras i takt med inflationen. Då skulle årliga skatteomläggningar inte längre vara nödvändiga, och inflationen skulle kunna dämpas. Självfallet kan ett skattesystem då och då behöva förändras också om det är inflationsskyddat. Man kan behöva justera på grund av ändrade förhållanden och värderingar, men man skulle inte behöva justera på grund av vanliga pris- och lönestegringar. har tidigare begärt att skatteutredningen skulle fä tilläggsdirektiv i syfte att lägga fram förslag till inflationsskydd i skattesystemet så utformat, att den reella skattenivån i olika inkomstgrupper bevaras. har emellertid inte fått sådana direktiv. Vi finnér det nödvändigt att skatteutredningen får överväga också denna fråga, och bör därför förnya sin begäran. Skattesystemet bör - så långt möjligt - vara enkelt och rättvist och lätt att administrera och kontrollera. Många människor upplever nuvarande system som krångligt och orättvist. De känner inte till skattelagstiftningen, kan inte följa med i alla förändringar och finnér det vara besvärligt att deklarera och beräkna sina skatter. De finnér att många människor kan undgå beskattning eller i vart fail väsentligt reducera sin skatt - ibland i olagliga former, ibland i fullt lagliga - genom att utnyttja olika regler. Det går inte att räkna ut hur stora summor som på detta sätt undgår beskattning, men alla är ense om att de är betydande. Skattelagstiftningen måste vara så utformad, att skattefusk och skatteflykt försvåras. Löntagarbeskattning och deklarationsförfarande måste förenklas. Kontrollen måste skärpas och luckor täppas till. Detta har också skett och ytterligare beslut härom kommer att fattas . Vi finner det vara tillfredsställande att får ytterligare resurser för att få till stånd en effektiv, rättvis och likformig tillämpning av skattelagarna. Vi vill också betona att rättssäkerhetsaspekterna ständigt måste beaktas i det skatteadministrativa arbetet. Kampen mot skattefusk och skatteflykt är betydelsefull på många sätt. Den kan medföra att lojala skattebetalare får betala lägre skatt. Den kan också medföra större tilltro till skattesystemet och till reformarbetet i samhället. Nuvarande avdragssystem måste ses över. Vi finner flertalet avdrag vara väl motiverade - de har tillkommit av rättviseskäl och för att få en beskattning som motsvarar bärkraften - men det finns många exempel på att reglerna kan utnyttjas på ett icke avsett sätt. Man bör överväga att schablonisera och begränsa vissa avdrag. Barnfamiljernas och pensionärernas situation Det är nödvändigt att vid en mera omfattande reformering av skattesystemet särskilt uppmärksamma barnfamiljernas och pensionärernas situation. Vi har i annan motion framlagt ett omfattande program för utbyggnad av familjepolitiken. Det innehåller bl. a. förslag om barnomsorg, förkortad arbetstid, allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring och vårdnadsbidrag. En genomgripande skattereform skulle underlätta genomförandet av detta program. Vid en sådan reform bör familjebeskattnigens utformning, bl. a. hemmamakeavdragets roll, övervägas och samordningen mellan skatter och sociala förmåner förbättras. Att marginaleffekterna nu är så betydande beror, som nämnts, inte bara på de höga marginalskattesatserna utan. också på att bostadstilläggen minskar och daghemsavgifterna stiger då inkomsten förbättras. Dessa effekter måste reduceras. Vi har också i annan motion framlagt förslag rörande förbättring av pensionärernas situation och aktivitet och trygghet för de äldre. Väsentliga problem i samband med en skattereform är beskattningen av den allmänna pensionen och av pensionärernas extrainkomster, inkomstprövningen av bostadstilläggen och samordningen mellan allmän pension och statlig tjänstepension. Låginkomsttagarnas situation måste också härvid beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär att skatteutredning får i uppdrag att pröva frågan om inflationsskydd i skattesystemet, 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande skattepolitikens allmänna inriktning på kort och på lång sikt. () ()