mot · FZ02641 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 641 av m. fl. om begränsning av utländska investeringar i , m. m. Multinationella företags möjligheter att kringgå och motverka intentionerna i olika staters lagstiftning och reformsträvanden har uppmärksammats i en rad sammanhang. Genom formerna för internprissättning inom internationella koncerner kan vinster i viss mån dras undan från beskattning. Konjunkturpolitik kan motverkas genom att multinationella företag via interna kapitaltransaktioner kan öka likviditeten när värdlandet i fråga strävar till åtstramning. Under en ekonomisk recession, när en regering syftar till att öka penningtillgången, kan på motsvarande sätt internationella företag i viss utsträckning suga upp sådan likviditet och föra över den till andra länder utan att staterna med traditionella penningpolitiska medel har möjlighet att hindra dylika transaktioner. Multinationella företag kan vidare till viss del neutralisera effektivitet hos fackföreningarnas strejkvapen genom att parera produktionsnivån i dotterföretag i olika länder. Exempel har i debatten givits på en rad andra områden. Ogynnsamma effekter på den långsiktiga sysselsättningen kan uppstå om ett internationellt företag beslutar att koncentrera forskning och teknisk utveckling till företagsenheter i ett annat land än värdlandet etc. Den sista aspekten har fått särskild aktualitet i i samband med Littons nedläggning av produktionen inom Sweda. De motåtgärder som nationella regeringar kan vidta för att förebygga eller förhindra den typ av transaktioner som exemplifieras ovan har ofta visat sig ineffektiva genom det övertag som multinationella företag har genom möjligheten att variera produktion och prissättning mellan olika länder. Regler där regeringarna på ett internationellt plan skulle möta bolagens internationella agerande är visserligen önskvärda men kommer sannolikt att ta att bygga upp. Det är sålunda angeläget att finna framgångsvägar som förstärker nationella regeringars positioner i förhållande till de multinationella företag som finns i respektive land. Den kanadensiska regeringen har i detta sammanhang genomfört en lagstiftning som utgår från andra principer än dem som varit vanliga. Den s. k. Act innebär att utländska investeringar liksom utländska uppköp av kanadensiska företag tillåts endast om det kan antas bli till väsentlig fördel för . Investeringarna bedöms enligt fem kriterier: 1) Effekten på den kanadensiska ekonomin särskilt när det gäller sysselsättning, utnyttjande av kanadensiska varor och tjänster och exporten från , 2) graden av kanadensiskt deltagande, 3) effekten på industriell effektivitet, teknologi och produktutveckling m. m., 4) bedömning av kon kurrensläget, 5) investeringens förhållande till målen för näringspolitik och ekonomisk politik i . Den kanadensiska lagen syftar inte i första hand till att hindra utländska investeringar i landet. Syftet är i stället att - genom omvänd bevisbörda - ge den kanadensiska regeringen en så stark förhandlingsposition som möjligt i förhållande till de utländska företagen, dvs. man avser att upphäva eller kraftigt minska det förhandlingsmässiga övertag som ett företag har i kraft av sin multinationella karaktär. Härigenom skiljer sig den kanadensiska lagstiftningen från den ansats som finns i en rad andra länder och oftast syftar till att i uppenbara fall av misskötsel eller missbruk av sin ställning kunna hindra eller ingripa mot ett utländskt företag. De motiv som ligger bakom den kanadensiska lagstiftningen borde enligt motionärernas mening prägla även den svenska politiken i förhållande till multinationella företag. Självfallet måste lagstiftningen i varje land utgå från de speciella nationella förutsättningar som råder. Någon kopiering på svenska förhållanden av den kanadensiska lagstiftningen kan därför knappast komma i fråga. En lagstiftning borde emellertid utformas i som har liknande syften som den kanadensiska, dvs. att ge samhället en stark förhandlingsposition gentemot utländska företag. Lagstiftningens grundval bör vara att en investering eller uppköp skall förutses vara till nytta för det svenska samhället och stå i samklang med de mål som satts upp för vår närings- och arbetsmarknadspolitik och för vår allmänna ekonomiska politik. En prövning av denna frågeställning torde ligga utanför de direktiv som givits till den statliga utredning som f. n. utreder frågan om utländskt övertagande av svenska företag. Det har ibland hävdats att en lagstiftning med liknande intentioner som den kanadensiska skulle stå i strid med kapitalliberaliseringsstadga. Man torde då framför allt se den kanadensiska lagstiftningen som en lag för att förhindra kapitalinförsel till . Syftet med lagen och dess tilllämpning torde emellertid som ovan sagts vara en annan, nämligen att ge regeringen en sådan förhandlingsposition att kapitalinförsel kan ske på villkor som är avstämda med landets allmänna nationella målsättningar. En lag med denna inriktning torde inte stå i någon omedelbar motsättning till kapitalliberaliseringsstadgan. Det bör också understrykas att denna inte kan ses som något entydigt dokument. En utomordentligt formell tolkning skulle sannolikt innebära att även den förändring av inskränkningslag som genomförts i skulle strida mot stadgans bokstav. Skulle emellertid en prövning av kapitalliberaliseringsstadgan ge vid handen att en lagstiftning med det syfte som ovan angivits inte är förenlig med stadgan bör söka undantag från stadgan på denna punkt liksom man tidigare sökt och fått undantag från andra punkter i denna. De villkor som bör inrymmas i en svensk lagstiftning för etablering av utländska företag bör bl. a. gälla områden som sysselsättning, prispolitik, information till de anställda och samhället. Särskilt viktigt mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter är att villkor kan sättas upp i fråga om inriktningen av forskning och teknisk utveckling, så att inte för landet värdefull kapacitet på dessa områden avvecklas och sysselsättningen på därigenom äventyras i företagen. Det är likaså väsentligt att utländska företag för en personalpolitik som står i samklang med svensk arbetsmark nadspraxis och att dotterbolagen i på egen hand kan fatta beslut i sådana frågor som berörs av den svenska lagen om medbestämmande i företagen. I annat fall kan de företagsdemokratiska strävandena försvåras eller omintetgöras av en beslutsmekanism där t. ex. den personalpolitiska profilen bestäms gemensamt för hela koncernen utan möjlighet till påverkan från de anställdas sida i . En lagstiftning av den antydda typen ger samhället möjlighet att påverka investeringen när den beslutas genom tillståndsgivning. Uppfylls inte de mål som därvid anges skall tillståndet sedermera självfallet kunna dras in. En sådan lagstiftning är emellertid inte tillräcklig för att garantera att företagets politik kommer att stå i samklang med det svenska samhällets utvecklingsmål. En uppföljning bör ske kontinuerligt. Styrelserepresentation för de anställda ger viss möjlighet till insyn i detta sammanhang. Den informationsskyldighet från företagens sida till samhället som bl. a. beslutades av (näringsutskottets utlåtande nr 11) är också väsentlig. Med hänsyn till att inte endast företagsdemokratiska utan också nationella mål måste hävdas i fråga om allmän ekonomisk politik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik bör även samhället på ett aktivt sätt kunna följa utvecklingen i företagen. Härigenom ökar möjligheterna att bevaka beslut som kan få långsiktiga konsekvenser för sysselsättning och produktionsinriktning, forskning och teknisk utvecklingskapacitet etc. I motion 1847 till riksdag föreslogs bl. a. att staten skulle ges möjlighet att insätta styrelserepresentanter i multinationella företags styrelser i vars utveckling var av betydelse för den svenska ekonomin. uttalade i sitt av godkända utlåtande (NU 1972:62) att man hade förståelse för motionärernas synpunkter. Med hänsyn till att de multinationella företagen i olika former var föremål för uppmärksamhet från statens sida ville man emellertid inte vid det tillfället tillstyrka motionsyrkandet. Några initiativ i den riktning som angavs i motionen har inte tagits medan utvecklingen därefter emellertid ytterligare aktualiserat krav på en förstärkt insyn från statens sida. Det är därför än viktigare att initiativ tas i den riktning som motionärerna avsåg. Med hänvisning till vad ovan sagts får vi hemställa att hos regeringen begär förslag till lag som syftar till dels 1. att endast sådana utländska investeringar i eller uppköp av svenska företag tillåts som är förenliga med det svenska samhällets ekonomiskt-politiska mål enligt i motionen angivna preciseringar, dels 2. att ge staten möjlighet att tillsätta styrelserepresentant i utländskt företags dotterbolag i i enlighet med vad i motionen anförts. HANS () () () HANS () GOTAB 51049 Slockholm 1976