mot · FZ021661 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1661 av m. fl. om höjda anslag till skogsnäringen För det svenska folkhushållet har skogsnäringen mycket stor betydelse. har sålunda exportinkomsterna från skogsprodukter (rundvirke, trävaror, massa samt papper och papp) motsvarat av landets totala export. Härtill kommer emellertid att importen för skogsnäringens del är begränsad, vare sig man ser på införseln av motsvarande skogsprodukter eller på den import av utrustning, virkesråvara, kemikalier m. fl. insatsvaror som är direkt relaterad till exporten från skogsnäringen. 1 nedanstående sammanställning demonstreras förhållandet för utrikeshandeln av skogsindustriprodukter i jämförelse med några andra branscher. Skogsnäringens betydelse för bl. a. sysselsättningen är av flera skäl mycket stor. Den samlade sysselsättningen inom skogsbruk och skogsindustri har för uppskattats till ca 165 000 arbetstillfällen (inkl. egna företagares arbetsinsatser), motsvarande av landets totala arbetsstyrka, vilken andel torde ha förblivit oförändrad. Man får också till detta lägga den sysselsättning som skapas av den fortsatta förädligen m. m. och av serviceoch annan industri som är en följd av den primära sysselsättningen i skogsnäringen. Ett positivt moment i skogsnäringens sysselsättningsskapande förmåga är emellertid framför allt att sysselsättningen, i vart fall i vad gäller skogsbruket, huvudsakligen uppstår i glesbygder. Detta innebär att skogsnäringen måste anses ha strategisk betydelse för regionalpolitiken och för möjligheterna att upprätta samhällsservice i mindre orter. Ett välbalanserat och långsiktigt inriktat skogsbruk innebär också väsentliga miljövärden. Ett omväxlande skogslandskap med dess produktion av vilt, bär, svamp etc. utgör sålunda från flera synpunkter en nationell tillgång. Samhällets skogspolitik har givetvis stor betydelse för skogsnäringens utformning och arbetsförutsättningar. Mot bakgrund av det påvisade underskottet av virkesråvaran har skogspolitiken också tilldragit sig ett betydande intresse. Åtskilliga frågor i sammanhanget är också eller har varit föremål för utredning. skogsuf redning är den f. n. mest betydelsefulla ansatsen inom området. Därtill kommer den skogsadministrativa utredningen samt bl. a. utredningar beträffande utbildningskapaciteten för jägmästare och skogstekniker. Slutbetänkande års skogsutredning beräknas föreligga 1977. I det rådande råvaruläget finns det därför anledning att något granska samhällets nu tillämpade skogspolitik. Skogspolitik är samhällets sätt att påverka verksamheten skogsbruk i en för samhället gynnsam riktning. Skogspolitiken är sålunda nära integrerad med den allmänna näringspolitiken. För att åstadkomma den önskade påverkan har samhället dels formulerat vissa mål för skogspolitiken, dels också inrättat ett antal styrmedel för att förverkliga målen. De skogspolitiska målen består av a) mål för återväxtpolitiken, b) mål för det växande virkesförrådet - produktionskapitalet, c) mål för avverkningspolitiken. Till detta kommer också, men indirekt, mål för regionalpolitik, syssel sättning, utrikeshandel, fastighetsbildning m. fl. De viktigaste skogspolitiska medlen är a) skogsvårdslagen, b) skogsbeskattningen, c) statsbidrag till vissa skogliga åtgärder samt till skogsvägbyggnad, d) samhällets insatser för skoglig forskning och utbildning. Till detta kommer en lång rad andra medel, t. ex. fastighetsbildningsoch strukturpolitik, regleringar angående import av frö- och plantmaterial, den skogspolitiska myndighetens organisation och arbetsuppgifter m. fl. Vi anser att det skogspolitiska målet bör inriktas på att uppnå ett effektivt skogsbruk med ett effektivt utnyttjande av skogsmarken som bas för skogsindustrien aktivitet. Effektivitetskravet måste givetvis samordnas med miljövårds- och andra krav som samhället ställer. Vi finner det vidare angeläget att utan dröjsmål förstärka sådan samhällelig verksamhet som leder mot detta mål. Virkesbalansproblemet, de oroande dåliga skogsföryngringarna, stora arealer eftersatta röjningar, den låga andelen gallringar i avverkningarna, den på grund av omlokaliseringen nedsatta effektiviteten i de skogliga organen inger samlat så allvarliga farhågor beträffande skogsbrukets framtida effektivitet, att statsmakterna bör ingripa snabbt för att förbättra situationen. Det måste anses synnerligen angeläget att dessa åtgärder redan nu blir föremål för ökat samhällsintresse om vilkas lämplighet ingen saklig tveksamhet kan råda. Det torde, för sådana åtgärder, ej rimligen kunna hävdas att resultaten av skogsutredning bör avvaktas. En sådan inställning skulle endast medföra 2 å försening beträffande åtgärderna i fråga. Utan vidare torde kunna fastslås att skogsmarkens virkesproducerande kapacitet i stor utsträckning bestäms av typen och intensiteten beträffande återväxtätgärderna. En kvalitativt och kvantitativt god återväxt lämnar sålunda flera handlingsalternativ för framtiden. Å andra sidan kan en mindre god återväxt medföra en hel "förlorad omloppstid, förutom att den försvårar insättandet av fortsatta skogsskötselåtgärder. Vi anser sålunda att kraven beträffande återväxterna bör ställas högt. Samhället bör på lämpligt sätt stödja återväxtarbetet för att uppnå detta delmål. Det hör då till bilden att de återväxter som anläggs genomsnittligt anses äventyrliga på grund av det alltför låga antalet plantor. Beträffande det växande virkesförrådet - produktionskapitalet - finns åtskilliga skogliga åtgärder som innebär ökade produktionsförutsättningar. Röjning, gallring, gödsling, sumpskogsdikning är exempel på åtgärder som, rätt insatta, förbättrar skogsproduktionen. Om återväxtätgärderna har effekter på lång sikt har dessa åtgärder mera omedelbara effekter. Det måste anses synnerligen välbetänkt, framför allt mot bakgrund av den framtida s. k. virkessvackan, att alla de åtgärder nu sätts in som kan utjämna denna. Röjningar och gallringar utgör härvid lämpliga objekt för stimulansåtgärder; beträffande gödsling och sumpskogsdikning bör en viss återhållsamhet visas med hänsyn till dessa åtgärders eventuellt negativa miljöeffekter. Vad gäller avverkningspolitiken bör f. n. inga omedelbara förändringar vidtas i avvaktan på skogsutredningens förslag. I detta sammanhang vill vi också betona betydelsen för skogsvården av att kraftfulla åtgärder sätts in för att snabbt finna alternativ till den tidigare DDT-användningen. En fråga som nära hör ihop med avverkningspolitiken är skogsvägsbyggandet. För en ny hög virkesavkastning gäller att skogsmarksarealen brukas med hög intensitet. För att aktivera skogsarealer med avsides belägenhet och för att höja intensiteten i brukandet erfordras vägar. ju på möjligheten att tillföra maskiner, arbetskraft och andra produktionsmedel. Vi menar alltså att en hög aktivitet beträffande skogsvägsutbyggnaden är gynnsam för att nå de skogspolitiska målen. En förbättrad skogsproduktion förutsätter aktiv medverkan från den skogliga forskningen och utbildningen. Det har i olika sammanhang påtalats hur framstegen inom skogsbiologi, skogsproduktion, skogsgenetik m. fl. skogliga fackområden på ett avgörande sätt kan väntas ge underlag för skogsförbättrande åtgärder. Vi finner det angeläget att den skogliga forskningen och utbildningen ges möjligheter att öka sin verksamhet. Ovanstående genomgång av vissa principer beträffande de skogspolitiska målen leder till att vi beträffande: - skogsvårdslagen och skogsbeskattningen anser att resultaten av pågående utredningar bör avvaktas, innan förändringar övervägs, - statsbidrag till vissa skogliga åtgärder samt till byggande av skogsvägar finner att regeringens förslag ej når upp till erforderlig nivå, - forskning och skoglig utbildning bedömer dessa moment som centrala för den framtida produktionen i svenskt skogsbruk. Vi finner att regeringens förslag i dessa avseenden ej når upp till erforderlig nivå. Ansvaret för ovannämnda delar av de skogspolitiska medlen åvilar flera myndigheter. I sina resp. anslagsframställningar för /77 har dessa myndigheter äskat en rad förstärkningar för att möta den skogspolitiska situationen som beskrivits ovan. Regeringen har emellertid på det hela taget negligerat dessa äskanden. Med tanke på den aktuella situationen för den svenska ekonomin är detta mycket anmärkningsvärt. Dels är dagens situation beträffande skogsbruket alarmerande ur flera synvinklar, dels är de utgifter med vilka statskassan belastas inte enbart kostnader för ifrågavarande budgetår utan har i allt väsentligt karaktären av investeringar -investeringar som skapar sysselsättning i glesbygd, framtida arbetstillfällen, framtida värden och exportinkomster. Skogshögskolan har föreslagit ett forskningsprojekt benämnt . Målet för detta projekt är: att utveckla säkrare metoder för långsiktiga prognoser över skogarnas utveckling vid olika skötsel och vid insättandet av olika beräkningssystem för långsiktiga analyser av skogliga hushållningsprogram på nationell, regional och företagsnivå. De åsyftade beräkningarna skall i första hand avse virkesproduktionens storlek och sammansättning men skall kunna kompletteras med beräkning av produktionens värde, resursåtgång och kostnader. Vi föreslår att skogshögskolan tilldelas ytterligare . under /77 för detta projekt. Skogsvårdsstyrelserna föreslås i budgetpropositionen få en medelsökning med ca 25 96. En stor del av dessa medel åtgår för den administrativa handläggningen av den obligatoriska anmälan till skogsvårdsstyrelserna av all avverkning av skog. Det finns inget som tyder på att detta generella an mälningstvång gett några ökade förutsättningar att planera sysselsättningen eller påverka avverkningars igångsättning. Däremot leder anmälningsförfarandet till en omfattande byråkrati. bör besluta upphäva lagen om anmälningsskyldighet för skogsavverkning. Då anmäiningsförfarandet upphör kan de som sysselsätts med handläggningen av blanketterna och andra göromål i samband med anmäiningsförfarandet frigöras för viktigare arbetsuppgifter inom skogsvårdsstyrelserna. Därför är det rimligt att anslår 6 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslagit till skogsvårdsstyrelserna. har för /77 äskat ytterligare medel och en förhöjd ram när det gäller Vägbyggnader pä skogar i enskild ägo. Regeringens förslag innebär oförändrad verksamhet. Vi anser att ramen för skogsvägbyggnadsföretag bör ökas med 14,3 milj. kr. till 24,8 milj. kr. Ramen för skogsvägbyggnadsföretag utanför det inre stödområdet bör ökas med 2.4 milj. kr. till 10,4 milj. kr. Slutligen bör en ny ram tillkomma för kreditgaranti till skogsvägbyggnadsföretag om 3 milj. kr. Totalt föreslår vi därmed en ökning av ramen med 19,7 milj. kr. till 38,7 milj. kr. Anslaget för denna post bör som en följd av den utökade ramen tillföras ytterligare 6.5 milj. kr. När det gäller stödet till Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. innebär regeringens förslag för /77 en minskning av både anslaget och ramen. Detta är otillfredsställande från skogsvårdssynpunkt, och därför föreslår vi att både ramen och anslaget för intensifierad skogsvård i norra behålls på samma nivå som under /76. Detta innebär att 10 milj. kr. bör anslås utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att 1. till Skogshögskolan: Driftkostnader för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid även beräknas medel för storprojektet samt vissa följdkostnader för tjänster, 2. beslutar upphäva lagen om generell skyldighet att anmäla avverkning av skog, 3. till Bidrag till skogsvårdsstyrelserna för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . sänkt förslagsanslag av , 4. för /77 medger en i förhållande till regeringens förslag med . förhöjd ram för statsbidrag till skogsvägbyggnadsföretag av , fördelat med . till skogsvägbyggnadsföretag i det inre stödområdet, . till skogsvägbyggnadsföretag utanför det inre stödområdet, . till förhöjning av statsbidrag till skogshuvudvägar av särskild betydelse från fritidssynpunkt och . till kreditgaranti till skogsvägbyggnadsföretag, 5. till Vägbyggnader pä skogar i enskild ägo för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . att avräknas mot automobilskattemedlen, 6. för /77 medger en i förhållande till regeringens förslag med . förhöjd ram för statsbidrag till intensifierad skogsvård i norra samt till åtgärder för att fullfölja skogsvårdsföretag i , 7. till Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () . ÅSLING (c) () i Lane-Herrestad () () JAN-1VAN () i