mot · FZ02984 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 984 av i m. fl. om beskattningen av företag inom oljebranschen, m. m. beslöt att begära en utredning av de multinationella företagens beskattning. Problemen har varit föremål för granskning i men inte lett till någon utredning. Som skäl har angetts det internationella utredningsarbetet. har denna bedömning försenat en utredning i . De internationellt verksamma koncernerna skiljer sig från nationellt verksamma företag bl. a. därigenom att "de genomför transaktioner som är interna fördem själva men externa för länderna" (SOU 1975:50). Det ger möjligheter att i viss utsträckning anpassa sin verksamhet till företagsviIIkoren i olika länder, t. ex. skatterna. Genom en anpassad intern prissättning kan kostnader och intäkter ges en lämplig skattemässig fördelning mellan olika länder. Det intressanta från skattesynpunkt blir alltså i vilken utsträckning de internt satta priserna för varor, tjänster och kapital inom en internationellt verksam koncern avviker från de priser som skulle ha gällt om transaktionerna skett mellan helt fristående företag på en marknad, s,k. I svensk skattelagstiftning görs undantag från armslängdsprincipen när avsteget kan antas gynna exporten från svenskt moderbolag till dess dotterbolag utomlands och under det senares uppbyggnadsskede. Marknadspriser är naturligtvis lättast att sätta - och kontrollera - för råvaror och någorlunda standardiserade produkter. Svårare kan det vara att kontrollera om licensavtal och utbetalade royalties är rimlig marknadsanpassade eller innebär vinst- och kapitalöverföring mellan länder. Genomsnittligt betalar de internationellt verksamma och utlandsdominerade företagen i lika mycket skatt som de svenska företagen och drygt det. Då bör emellertid uppmärksammas att åtskilliga av de internationellt verksamma och utlandsdominerade företagen är etablerade på typiska oligiopolmarknader, vilket också återspeglas i lönsamhetssiffrorna. Det mest uppmärksammade undantaget vad gäller skatteinbetalningarna är oljebranschen, som under en lång följd av år - även när OK och Nynäs visat vinst - redovisat obetydlig eller ingen vinst alls. I samband med de onormala förhållandena efter den s. k. oljekrisen /74 steg vinsterna starkt , bl. a. som en följd av de ökade lagervärdena. Stora avvikelser mellan företag inom samma bransch mellan internationellt verksamma och hemmamarknadsorienterade företag är naturligtvis stötande både ur konkurrens- och skattesynpunkt, om skillnaderna kan misstänkas beror på olika möjligheter till interntransaktioner. 1975/76: 984 laget för säkra slutsatser bristfälligt. I exempelvis SOU 1975:50, Internationella koncerner i industriländer, heter det: Några säkra slutsatser beträffande den allmänna tendensen i de utlandsägda företagens internpriser och skattebetalning kan knappast dras på grundval av det material som finns att tillgå. Det borde emellertid - både från de berörda företagens och samhällets synpunkt - vara angeläget att få en bättre bild av verkligheten och att även undersöka behovet av andra beskattningssystem än de nu tillämpade, i varje fall inom vissa branscher. En sådan intressant sektor är utan tvivel oljebranschen. Det internationella energiprogrammet (IEP) ställer vissa krav på information från oljebolagen. Dessa krav formulerades på följande sätt i propositionen 1975:42: Den allmänna delen av informationssystemet skall omfatta följande uppgifter som regelbundet insändes från medlemsländerna: bolagsform, finansiell struktur (inklusive balansräkningar, vinst- och förlusträkningar och erlagda skatter), gjorda kapitalinvesteringar, överenskomna villkor för tillgång till större oljekällor, rådande produktionsnivå och väntade förändringar i denna, tilldelning av tillgänglig råolja till dotterbolag och andra kunder, lager, kostnader för råolja och oljeprodukter, priser (inklusive avräkningspriser till dotterbolag) samt andra uppgifter som styrelsen enhälligt beslutar om. Varje bolag skall vidta erforderliga åtgärder föra» tillse att alla oljebolag inom landet ställer sådan information till förfogande för att överlämnas till IEA:s sekretariat. De ovan nämnda uppgifterna borde tillsammans med de informationer som finns inom de prisövervakande myndigheterna och det ekonomiska försvaret kunna ge en bild av oljebolagens vinst/förlust-utveckling och i övrigt underlag för bedömningar om vad som är en skälig beskattning. I det sammanhanget kan även schablonbeskattning övervägas. Oljebranschens beskattning kan vara en lämplig första etapp i den utredning som begärde 1970. För att skatteunderlag och verksamhet i de internationellt verksamma företagen skall kunna belysas måste samhället satsa på en ökad kontroll inom detta område, eventuellt i kombination med en ökad bevisbörda för företagen vid interntransaktioner. Därför bör de svenska skattemyndigheternas kontrollåtgärder "behandlas i ett sammanhang där de kan prövas mera generellt" enligt uttalande i NU 1975:14 med anledning av en motsvarande motion. En sådan mera generell prövning kan eventuellt också ske i anslutning till en utredning om oljebranschens beskattning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen anhåller om utredning av oljebranschens beskattning i enlighet med vad som anförts i motionen. 1975/76: 984 2. att hos regeringen begär skyndsam prövning samt förslag angående ökade insatser för kontinuerlig taxeringsrevision genom offentliga revisorer främst i större internationellt verksamma koncerner. () ()