ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ022258 · 1976-03-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:128 om utbildningsbidrag för doktorander m. m. I propositionen 1975/76:128 föreslås att de nuvarande doktorandstipendierna ersätts av utbildningsbidrag för doktorander. Förslaget att förvandla de f. n. icke-beskattningsskyldiga doktorandstipendierna till beskattningsbara utbildningsbidrag är väl motiverat. Doktorandstipendierna fick sin nuvarande utformning i samband med forskarutbildningsreformen och har icke höjts i takt med penningvärdeförsämringen. Från sida har föreslagits höjningar av forskningsstipendierna vilka skulle möjliggöra att dessa återfick sitt realvärde. beslöt med anledning av motionskrav från bl. a. att göra en mindre höjning av stipendiebeloppet - till . Stipendierna återfick dock icke ens genom detta beslut helt och fullt sitt realvärde . Sedan höjningen 1974 har levnadskostnaderna ökat kraftigt på grund av den fortgående inflationen. har också på grund härav begärt höjningar av doktorandstipendiebeloppet. Ämbetet har senast i sin anslagsframställning för /77 prioriterat en ökning av beloppet per forskarutbildningsstipendium. Mot bakgrund av det anförda fanns det anledning att räkna med att en reell höjning av forskarutbildningsstipendierna skulle föreslås i samband med omläggningen av formerna för bidrag till forskarstuderande. Propositionens förslag innebär dock endast en anpassning till det tidigare beloppet med beaktande av att bidragen föreslås bli beskattade. Om bidragen skall ha den avsedda effekten - att främja en ökad rekrytering till forskning och forskarutbildning - måste därför bidragsbeloppet ges minst samma realvärde som vid tiden för forskarutbildningsreformen . Bidragsbeloppet bör därför höjas jämfört med förslaget i propositionen och bestämmas till . för heltidsstuderande att utgå . I enlighet härmed bör anslaget till utbildningsbidrag för doktorander uppgå till . för nästkommande budgetår. Med anledning av vad som anförs i motionen föreslår jag att med ändring av regeringens proposition 1975/76:128 till Utbildningsbidrag för doktorander för /77 under åttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . 1 1975/76. 1975/76 2258-2263
mot · FZ022265 · 1976-03-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:113 om ändring i m. m. avlämnade sitt betänkande, som rubricerades Bot eller böter. Statsmakterna har alltså haft mycket god tid för överväganden. År har emellertid gått utan att något har hänt, bortsett från en enstaka försöksverksamhet i . När nu justitieministern genom propositionen 113 avlämnar ett förslag som sammanhänger med utredningsbetänkandet, visar det sig att regeringen vill avskaffa bötesstraffet för fylleri men bibehålla förvaring av fyllerister i polisfinkorna. Från social synpunkt är ett sådant förfaringssätt mycket otillfredsställande. 1 en annan motion från föreslås att även vårddelen av utredningens förslag genomförs. Förslaget i propositionen leder till vissa diskutabla följdverkningar. Jag kan inte finna det rimligt att, utan att invänta behandlingen av APU-förslaget, ta bort möjligheten att avstänga alkoholskadade personer från inköpsrätt på systembolaget. Jag anser att det även i fortsättningen bör finnas rapportskyldighet från polisen till körkortsmyndighet, till systembolaget och till nykterhetsnämnd/social centralnämnd. Körkortsmyndigheternas möjlighet att meddela varning eller dra in körkort på grund av fylleri har med säkerhet en återhållande verkan och är av stor betydelse för trafiksäkerheten. Man kan befara att ett genomförande av propositionen 113 inte minst på grund av följdverkningarna kan medföra sämre trafiksäkerhet. Under hänvisning till det anförda föreslås att vid behandlingen av propositionen 1975/76:113 inför rapportskyldighet för polisen om omhändertagandet enligt den nya lagen till körkortsmyndighet och systembolaget.
mot · FZ022267 · 1976-03-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:134 med förslag om förmåner för värnpliktiga m. fl. samt ändringar i värnpliktslagen, civilförsvarslagen och familjebidragslagen Reservofficersrekryteringen har sjunkit oroväckande, och inom armén är situationen i det närmaste katastrofal. Endast 180 elever gick reservofficerskursen . Behovet är f. n. ca 400 elever . Lika påtaglig är nedgången i rekryteringen till utbildning som värnpliktig officer (kadettskolan). Orsakerna till det bristande intresset är många, men den låga ekonomiska ersättningen är en av de allra viktigaste. Det är därför med tillfredsställelse vi noterar de förbättringar som föreslås i prop. 1975/76:134, även om vi hade förväntat oss mera långtgående förbättringar för att komma till rätta med bristen på kvalificerat befäl inom krigsorganisationen. Även om den enskilde vid val av reservofficersutbildning skall väga in många andra faktorer, torde det vara de ekonomiska övervägandena som spelar en avgörande roll. Enkäter, som under ett flertal år gjorts bland elever i kadettskolor och på reservofficerskurser, styrker denna uppfattning. Den ekonomiska ersättningen måste för den enskilde framstå som förmånlig om han skall komma över problem med sin utbildning som t. ex. kollision med civila studieterminer, svårtolkad meritvärdering, svårigheter med praktikarbete, utebliven semester m. m. Om man skall åstadkomma en förbättrad rekrytering, måste alltså de ekonomiska förmånerna vid utbildning till värnpliktig officer och reservofficer framstå som lockande. Som vi tidigare framhållit är de förbättringar som föreslagits i propositionen välkomna. Vad vi däremot finner egendomligt är de övergångsbestämmelser som departementschefen föreslår. Enligt dessa bör de värnpliktiga som har fullgjort del av sin grundutbildning före utgången av maj månad 1976 endast få förmåner enligt nu gällande regler intill utgången av vid utbildning till värnpliktig officer resp. reservofficer. Denna fördröjning - innan de föreslagna förbättringarna är helt genomförda - kan vi inte godta. De föreslagna övergångsbestämmelserna innebär att elever 1976 och reservofficersskolor 1976 och 1977 icke blir delaktiga av förbättrade förmåner. Med den allvarliga vakanssituation som är rådande i vad gäller dessa kategorier befäl är det angeläget att de föreslagna förbättringarna får full genomslagskraft redan vid rekryteringen till sommarens kadettskolor och reservofficerskurser. Vi vill därför föreslå att de förbättrade förmåner som propositionen föreslår utan inskränkningar träder i kraft fr. o. m. . Med stöd av det anförda hemställs att vid fastställande av förbättrade förmåner vid utbildning till värnpliktig officer och reservofficer beslutar att föreslagna förbättringar utan undantag skall träda i kraft fr. o. m. .
mot · FZ022268 · 1976-03-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:134 med förslag om förmåner för värnpliktiga m. fl. samt ändringar i värnpliktslagen, civilförsvarslagen och familjebidragslagen 1 propositionen 1975/76:134 med bl. a. förslag om ändringar i värnpliktslagen, civilförsvarslagen och familjebidragslagen föreslås bl. a. vissa ändringar av 12S i civilförsvarslagen. a. föreslås att civilförsvarspliktig är "under sådan föreskriven tjänstgöring i det allmänna civilförsvaret och under föreskriven tjänstgöring vid försvarsmakten berättigad till särskilt olycksfallsskydd. Under sådan tjänstgöring meddelar staten grupplivförsäkring för dödsfall åt civilförsvarspliktig." Denna formulering innebär helt omotiverat att civilförsvarspliktiga, som fullgör sin tjänst inom verkskydden, ej skulle ha vare sig olycksfallsskydd eller grupplivförsäkring garanterade av staten. Detta ter sig helt orimligt. Om staten med stöd av en av antagen lag kallar en medborgare till tjänstgöring, så bör denne oavsett om tjänstgöringen fullgörs inom det allmänna civilförsvaret eller inom verkskyddet av staten garanteras samma skydd. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att civilförsvarspliktig av staten skall garanteras samma skydd vid olycksfall eller dödsfall oavsett om tjänstgöringen fullgörs inom det allmänna civilförsvaret eller inom verkskyddet.
mot · FZ022269 · 1976-03-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:137 om omdisponering Den proposition som framlagts av regeringen skiljer sig i vissa avseenden från fosterbarnsutredningens förslag angående framtida användning därigenom att dess fastigheter i och bruk skall bevaras. Fondavkastningen skall användas till de ändamål som donatorerna avsett, med de ändringar som samhällsutvecklingen kan ha givit upphov till. Det är dock oklart hur det praktiskt skall ordnas med Sätras huvudbyggnad, som utrustats för kurs- och konferensverksamhet, med de i propositionen nämnda bidragen till angelägen konferensverksamhet samt med sociala barna- och ungdomsvårdsseminariets vidare arbete. Beträffande önskar vi att möjligheterna att där förlägga kurser och kontaktkonferenser anordnade av regionala och centrala myndigheter och organisationer kring för barna-och ungdomsvården aktuella ämnen vidare prövas i samråd mellan kammarkollegiet och sciala forskningsdelegationen. Därvid skulle man också uppfylla det av departementschefen nämnda syftet att finna former, som garanterar att avkastningen av går till ändamål, som svarar mot de ursprungliga syftena. Konferensverksamheten har omnämnts i propositionen men ej intagits i ändamålsparagrafen för . Beträffande sociala barna-och ungdomsvårdsseminariet har detta varit avsett att överföras till det allmänna skolväsendet. påtog sig huvudmannaskapet, då dess hjälp behövdes och har haft stort ubyte av denna verksamhet och av den kontakt som uppehållits med elevernas verksamhetsområden. Seminariet har kunnat förändra sin undervisning i takt med utvecklingen på det sociala området med förändrade arbetsmetoder, och därför vill vi uttrycka en förhoppning om att detta försöksarbete skall kunna fortsätta. Vi tror att det blir ännu mer angeläget inför de förändringar som t. ex. en ny socialbalk kan komma att innebära. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar 1. att begära att regeringen inför konferensverksamheten i 2$ för , 2. att hos regeringen begära den i motionen nämnda prövningen av möjligheten att bruks huvudbyggnad får en användning till gagn för barn och ungdom med särskilda behov. () ()
mot · FZ022271 · 1976-03-19 00:00:00 — 1975/76: 2271 av herrar och i med anledning av propositionen 1975/76:142 om upplysning i alkohol- och tobaksfrågorna och om anslag till hälsovårdsupplysning m. m. I motionen 1975:349 aktualiserade vi informationsverksamheten om abortförebyggande åtgärder. Vi hänvisade till budgetpropositionen 1975 (bilaga 7, ) och framhöll att det beräknade beloppet för informationsverksamhet genom organisationer borde höjas. Vi betonade bl. a. att det är väsentligt att folkrörelserna ges möjligheter att utföra en stor del av den informationsverksamhet som inte åvilar . Den yttersta målsättningen med informationen är att förmedla kunskaper om och att motivera till preventiva åtgärder. Folkrörelsernas ideologier framhöll vi som väsentliga komplement. Naturligtvis pekade vi främst på kvinnooch ungdomsorganisationer, men även folkrörelser utan speciell kvinnoeller ungdomsinriktning - det kan gälla exempelvis idrotts- och nykterhetsrörelserna samt religiösa samfund och organisationer - torde också ha möjligheter att medverka på detta område. Som självklart strök vi under att de olika organisationerna har rätt att utifrån ideologiska och verksamhetsmässiga synpunkter själva utforma materialet till sina medlemmar. I propositionen 1975/76:142 föreslås ett reservationsanslag på 9 milj. kr. Inom denna ram ryms bl. a. medel för fortsatta insatser genom vissa organisationer för information om olika abortförebyggande åtgärder. Anslaget är för innevarande budgetår 8,3 milj. kr. Enligt beslut av (bilaga) har för innevarande budgetår 24 olika organisationer beviljats anslag för information i abortförebyggande syfte. Det totala bidragsbeloppet uppgår till 2 milj. kr. De olika organisationerna är i betydande utsträckning politiska ungdoms- och kvinnoorganisationer samt invandrarorganisationer. De folkrörelser som med några enstaka undantag saknas är emellertid bl. a. religiösa ungdomsorganisationer samt nykterhets- och idrottsorganisationer. Detta senare finnér vi beklagligt. Det finns anledning att ägna detta särskild uppmärksamhet och om möjligt finna orsakerna därtill. Inom ramen för det ökade anslaget bör det finnas möjligheter att även bevilja nämnda folkrörelser bidrag. De bör därför ytterligare informeras om och stimuleras till informationsinsatser inom området sexual- och samlevnadsfrågor, vari ingår information om olika abortförebyggande åtgärder m. m. 1 1975/76. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslag för information om olika abortförebyggande åtgärder m. m. () () Fördelning av medel lill kvinno- och ungdomsorganisationer för information i abortförebyggande syfte enl. beslut SSU, Unga Örnar, SSKF: . Kommunistisk ungdom: . av internationella föreningar för invandrarkvinnor: . hem och samhälle: . Fria moderata studentförbundet: elevers centralorganisation: . Svenska missionsförbundets ungdom: . Unga synskadade: . Gotländskt samarbete för god samlevnad: .
mot · FZ022274 · 1976-03-22 00:00:00 — 1975/76: 2274 av herrar och i med anledning av propositionen 1975/76:109 om anslag till Aktiebolaget för /77, m. m. I direktiven till den s. k. aviseras att vissa delar av AB Atomenergis verksamhet kommer att fl ändrad inriktning. De säkerhetstekniska arbetena på kraftområdet beräknas öka i omfattning, medan det allmänt inriktade utvecklingsarbetet på reaktorområdet, bl. a. för framtida reaktorsystem, minskar. Enligt ståndpunkt bör AB Atomenergi omorganiseras för att bli ett mer allmänt energiforskningsinstitut. Säkerhetsforskningen i samband med kärnkraftsproduktionen bör öka, och bör verksamheten i allt högre grad gälla alternativa, förnyelsebara energikällor. betonar också att andra delar av verksamheten utanför energiområdet bör utvecklas för att trygga sysselsättningen vid Studsvik. I anslutning till dessa ståndpunkter angående AB Atomenergis verksamhet vill vi också beröra frågan om nedläggningen av F 11. I och med nedläggningen av flygflottiljen finns det risk för att ett stort antal människor kommer att ställas utan sysselsättning inom regionen. Det finns därför skäl att noggrant undersöka varje realistisk möjlighet att inom regionen bereda sysselsättning för de friställda. har också vid beslutet om indragningen av F 11 starkt understrukit statens ansvar för vidmakthållandet av sysselsättningen inom regionen. Trots detta synes det vara ovisst om tillräckligt gjorts i detta avseende. En ytterligare utveckling av AB Atomenergi borde kunna vara ett realistiskt sätt att tillfredsställa det sysselsättningsbehov som uppstår i samband med nedläggningen av flygflottiljen. Vi föreslår därför att kompletteras och ges i uppdrag att undersöka möjligheterna till utveckling av AB Atomenergi på en bredare bas. Vi vill som exempel på alternativ verksamhet vid Studsvik nämna en förstärkning beträffande forskning angående alternativa energikällor och energihushållning inom industriella processer, transporter och inom byggnader. Dessutom bör de nuvarande verksamheter som ligger utanför energiområdet kunna förstärkas. Det kan också finnas anledning att pröva huruvida andra forskningsinsatser är realistiska, såsom forskning över huvud taget kring vissa industriella processer, transporter och byggnadsteknik. Detta kompletterande utredningsarbete skall göras med särskild hänsyn till den arbetskraft som blir utan arbete i samband med nedläggningen av Fil. 1 1975/76. 1975/76: 2274 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid sin behandling av propositionen 1975/76:109 angående AB Atomenergi hos regeringen anhåller om att får i uppdrag att utreda utvidgad verksamhet vid AB Atomenergi för att trygga sysselsättningen inom Nyköpingsregionen i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · FZ022276 · 1976-03-23 00:00:00 — Motion 1975/76:2276 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:121 om vissa varvsfrågor träffades en överenskommelse mellan och . Enligt denna överenskommelse skulle etablera sig i kommunen, om lokalfrågan på ett lämpligt sätt kunde lösas. I detta syfte förvärvade AB Småindustrier en av de lokaler som genom tidigare industrinedläggning inom kommunen blivit ledig. Med ombyggnadskostnad uppgick investeringen till 2,5 milj. kr. I överenskommelsen förband sig att hyra lokalerna räknat från och att där driva en industriell verksamhet med till en början ca 50 anställda. Vid förhandlingarna med kom man vidare överens om att skulle lämna option på markområde, som skulle möjliggöra för företaget att bygga upp en särskild rörfabrik med ca 200 anställda. har gjort betydelsefulla investeringar i utbildning och i utrustning av rörfabriken. Genom ett väl utfört arbete av företagsledningen och av de anställda har verksamheten även kunnat drivas med ett gott ekonomiskt resultat. arbetar företaget på en utbildningsplan , avsedd att ytterligare höja kompetensen hos de anställda i fabriken, såväl teoretiskt som praktiskt. har rörfabriken i ett 50-tal anställda. 1975/76:121 föreslås nu en rad viktiga varvspolitiska åtgärder. Syftet med de föreslagna åtgärderna är att de skall underlätta en anpassning till nya marknadsförhållanden för den svenska varvsindustrin, vilken fortfarande bedöms vara konkurrenskraftig internationellt. Vi delar denna grundinställning till den svenska varvsindustrin. Vi ansluter oss också till industriministerns uppfattning att det är angeläget att statsmakterna underlättar för varvsindustrin i att anpassa sig till en väsentligt lägre produktionsnivå på ett socialt så acceptabelt sätt som möjligt. Vi finner även för vår del att de i ramavtalet mellan staten och Saléninvest uppdragna riktlinjerna är riktiga och vill understryka vikten av att de anställda genom sina organisationer ges ett verkligt inflytande över utformningen och genomförandet av de anpassningsåtgärder som måste vidtas. Hur rörtillverkningen vid verkstaden i skall bedrivas har inte tagits upp i propositionen. Propositionen innebär dock att varvstillverkning bevaras i samtliga orter där den förekommer. Med denna riktlinje bör fabriken i i fortsättningen kunna fungera som komplement till den nya varvsenheten, varvid dock leveranser från fabriken kan vara möjliga också 1975/76: 2276 till andra enheter inom varvsindustrin i ett läge som det nuvarande, när ett samarbete inom varvsindustrin ser ut att komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge till känna vad i motionen anförts beträffande bevarandet av och möjligheterna till fortsatt rörtillverkning vid verkstaden i . () () ()
mot · FZ022279 · 1976-03-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 2279 med anledning av propositionen 1975/76:139 om särskild ersättning till skadade värnpliktiga m. fl. Ersättningen till skadade värnpliktiga har varit och är alltjämt otillfredsställande. Särskilt gäller detta alla som drabbats av skador före den 1/1 1969. Det är därför glädjande att regeringen nu i någon mån söker kompensera dessa bl. a. genom en engångsersättning. Dessutom får man förutsätta att yrkesskadeförsäkringskommitténs fortsatta arbete snart leder till en väsentlig ekonomisk uppräkning av ersättningen till äldre skadefall. I propositionen 1975/76:139 begränsas den särskilda ersättningen till skadade värnpliktiga med en nedsatt arbetsförmåga av . Denna gränsdragning ställer jag mig tveksam till. De stora svårigheterna att finna exakta kriterier för att fastställa en skadas inverkan på arbetsförmågan är kända. Vid t. ex. en skallskada, som leder till mer eller mindre kronisk huvudvärk, kan denna skada få långtgående konsekvenser för arbetsförmågan. Däremot leder detta handikapp sällan till att arbetsförmågan från ersättningssynpunkt anses nämnvärt nedsatt. 1 praktiken tvingas ofta läkare och myndigheter till bedömningar som bygger på en mer eller mindre säker grund när det gäller att avgöra en individs arbetsförmåga. Propositionens förslag att lägga den nedre gränsen för ersättning vid nedsatt arbetsförmåga resulterar i att den som ligger vid denna gräns får . i ersättning som den som har en -ig invaliditet blir helt utan ersättning. I verkligheten kan det mycket väl vara så att den som fått sin nedsatta arbetsförmåga klassad till har större svårigheter att delta i arbetslivet än den som har en -ig invaliditet. Föra» propositionens förslag inte skall upplevas som orättvist mot skadade som har fått sin arbetsförmåga nedsatt till en nivå strax borde förslaget kompletteras med en fallande skala ned till invaliditet. Därigenom skulle alltför drastiska gränsfall kunna undvikas. Kostnaderna för denna utvidgning av propositionens förslag bör vara högst marginella. Det bör också vara möjligt för utskottet att utforma de kompletterande regler som krävs för att tillgodose motionens syfte. 1975/76: 2279 Med hänvisning till det anförda hemställs att godkänner huvudlinjerna i regeringens förslag till särskild ersättning till skadade värnpliktiga med den utvidgning av rätten till ersättning som föreslås i motionen.
mot · FZ022280 · 1976-03-22 00:00:00 — 1975/76 2280-2284 1975/76: 2280 med anledning av propositionen 1975/76:142 om upplysning i alkohol- och tobaksfrågorna och om anslag till hälsovårdsupplysning, m. m. 1 motionen föreslås att anslaget till hälsovårdsupplysning ökas med . i förhållande till regeringens förslag för att möjliggöra en önskvärd ökning av upplysningsverksamheten om kost och motion. Det är värdefullt att regeringen nu lägger fram förslag om 2 milj. kr. till upplysning om tobakens skadeverkningar, som tidigare utlovats. Det är också bra att anslaget till alkoholupplysning ökas. hälsovårdsupplysning föreslås för nästa budgetår 9 milj. kr. En närmare analys av förslaget visar att denna summa inte räcker till någon ökning av informationen om kost och motion. Snarare måste en minskning av insatserna på detta område befaras. Erfarenheterna av den nu pågående brödkampanjen visar att informationen om mat inte får vara beroende av producentintressen. Därför behöver större resurser för detta ändamål. Anm. 1: Anslaget till beroendeframkallande medel torde kunna minskas till 500 000 eftersom alkohol och tobak nu täcks av särskilda anslag. Anm. 2: Tidningen bekostas med reservationsmedel. Anslaget till hälsovårdsupplysning var /75 8,5 milj. kr. /76 föreslog regeringen en minskning till 7,5 milj. Man tänkte sig att detta framför allt skulle åstadkommas genom en tillfällig minskning av anslaget till upplysning om kost och motion. 1 1975/76. ansåg dock att denna verksamhet /76 i huvudsak skulle behållas i oförändrad omfattning, varför anslaget bestämdes till 8,3 milj., vartill kom reservationsmedel som täckte utgivningen av . Till upplysning om kost och motion anslogs /75 . /76 anslogs , vartill enligt uppgift kommer . Om regeringens förslag om 9 milj. kr. till hälsovårdsupplysning bifalles, skulle det innebära att till upplysning om kost och motion kunde anslås . mindre än vad som kunde disponeras . Regeringens förslag innebär en kraftig minskning av resurserna, eftersom hänsyn också måste tas till prisstegringarna. Bättre kostvanor är av stor betydelse för folkhälsan. De behövs också om skall kunna bidra till en rimligare användning av jordens livsmedelstillgångar. När man har frågat vad som görs för att skall ta i anspråk en mindre del av jordens resurser, har talesmän för regeringen bl. a. hänvisat till den ökade informationen om kost och motion. Det är då märkligt att regeringens förslag i praktiken innebär att denna information får minskade anslag. Anslaget till hälsovårdsupplysning och information om alkohol och tobak, tillsammans 15 milj. kr., är en av de förebyggande insatserna i en socialbudget . Det är märkligt att regeringen varit så tveksam att anslå ens dessa begränsade resurser till förebyggande information. Särskilt förvånande är att man både och lägger fram förslag, som t. o. m. skulle leda till en minskning av informationen om kost och motion. Det bör rättas till genom en höjning av anslaget till hälsovårdsupplysning med . Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att till Hälsovårdsupplysning för /77 anvisa ett reservationsanslag av , i syfte att möjliggöra en ökning av upplysningen om kost och motion.