mot · G0025 · 1976-10-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:187 om demokrati, ny kommunallag m. m. Det i propositionen framlagda förslaget till ny kommunallag syftar till att förstärka medborgarinflytandet i kommunerna. Således föreslås rätt till ledighet från anställning för kommunala uppdrag och vidgade möjligheter till ersättning till förtroendemän. I propositionen förespråkas samlingsstyre med vissa majoritetsinslag som det bästa sättet att markera det politiska huvudansvaret. Man föreslår också ett snabbare valgenomslag för att en nytillträdande majoritet skall kunna besluta om nästföljande års budget. När det gäller de livligt debatterade frågorna om institutionsstyrelser, kommundelsråd och kommunalt folkomröstningsinstitut föreslås inga lagändringar. I väsentliga delar ansluter sig kommunisterna till de förslag som läggs i propositionen. Vi ser det emellertid nödvändigt att göra några förändringar och kompletteringar för att ge den nya lagen det innehåll som I 3 S lagförslaget anges att Kommun och landstingskommun får själva vårda sina angelägenheter. Innebörden är densamma som i nu gällande lagstiftning, och det har utvecklats en omfattande rättspraxis om vad som är och inte är kommunens angelägenheter. I vissa delar är denna rättspraxis otidsenlig och motverkar en progressiv kommunalpolitik. Framförallt gäller det för inställningen till företagsverksamhet. Det är uppenbart att en hög och jämn sysselsättningsnivå måste betraktas som ett framträdande kommunalt intresse av allmän betydelse för kommuninnevånarna. När det gällt affärsverksamhet har man emellertid endast sett till själva produkten, dvs. huruvida den har varit till allmän nytta för kommuninnevånarna. Därmed har man från den kommunala företagsverksamheten uteslutit sådan produktionsverksamhet som kunnat konkurrera med det privata näringslivet. Det privata näringslivet har dock aldrig visat sig kunna uppfylla kravet på hög och jämn sysselsättning, därför måste staten och kommunerna i samarbete påta sig denna uppgift. Det måste således öppnas möjligheter för kommunerna att bedriva ordinär företagsverksamhet och för det ändamålet motta medel som ställs till förfogande av staten, exempelvis ur AP-fonderna. bör uttala sig för en sådan innebörd av begreppet "vårda sina angelägenheter", att 1* 1976177. 1976/77: 5 det blir möjligt för kommunerna att bedriva ordinär företagsverksamhet i konkurrens med privata företag. De förtroendevalda och partierna Den snedrekrytering av kommunala förtroendemän som utredningen redogjorde för är från demokratisk synpunkt skrämmande. Partierna måste ålägga sig skyldigheten att rätta till dessa missförhållanden! Förslaget om lagfäst rätt till ledighet från anställning för uppdraget måste ses som ett viktigt hjälpmedel härvidlag. Det måste emellertid följas av garantier för att arbetsköparna inte skall kunna försämra arbetsvillkoren för den som har förtroendeuppdrag. Som framhålls i propositionen är det avgörande för den kommunala demokratin att oppositionen ges goda arbetsmöjligheter. I det sammanhanget är det viktigt att påpeka att en opposition vanligen består av flera olika partier och att alla de i minoriteten ingående partigrupperna måste tillförsäkras goda arbetsmöjligheter. antog 1975 ett nytt valsystem för landstingsval, vilket bl. innebar att en 3-procentsspärr och en regel om utjämningsmandat infördes. VPK anser att denna spärr är odemokratisk, eftersom den gör att rösterna i ett val får olika värde. De röster som tillfaller det parti eller de partier som inte uppnår blir orepresenterade, och övriga partier blir i motsvarande mån överrepresenterade. Däremot tillgodoser regeln om tilläggsmandat ett demokratiskt krav genom att ge en möjlighet att utjämna sådana orättvisor som beror på otympligheter i valsystemet vid fördelningen av mandat, när det finns flera valkretsar inom ett landsting eller en kommun. VPK förordar därför ett system med utjämningsmandat som spärregeln vid val till landsting avskaffas. Ett av demokratins grundläggande problem är det växande avståndet mellan den breda allmänheten och beslutsfattarna. Detta problem har blivit än mer påtagligt ute i kommunerna genom att vissa orter vuxit mycket snabbt, vilket medfört att mycket stora grupper i samhället ställts helt utan kontakt med det politiska livet. Självfallet har också kommunsammanläggningarna fått likartade effekter. Enligt VPK:s uppfattning kan man inte bara lita till det etablerade partisystemet och beslutsprocessen, om man skall lyckas fördjupa den kommunala demokratin. Vi ser det som nödvändigt att på allvar räkna med 1976/77: 5 och understödja mindre fast organiserade opinionsgrupper, miljöaktivister, byalag etc. Dessutom måste den politiska debatten föras ut i bostadsområdena, där också sådana beslut som har lokal räckvidd bör kunna förläggas. Det kan t. ex. ske genom inrättande av kommundelsråd. I kommunallagen bör också ges en möjlighet till rådgivande folkomröstning - särskilt i syfte att klarlägga opinioner kring frågor som inte varit aktuella i den senaste valdebatten. Beslut om sådan folkomröstning fattas av kommunfullmäktige med enkel majoritet. Insyn och inflytande i kommunägda företag Kommunala bolag och stiftelser undandras i stor utsträckning demokratisk kontroll och debatt. VPK ser detta som ett viktigt demokratiskt problem. En förbättring uppstår genom att kommunallagen medger rätt att interpellera ordförande i bolag eller stiftelse. Rätten att interpellera måste också gälla kommunrepresentant i av kommun delvis ägt bolag. Det borde vara självklart att samhällets krav på demokratisk kontroll av dessa bolag som princip måste väga tyngre än dessa bolags eventuella önskemål att undandra sig offentlig insyn. Det är helt uppenbart att inflytandeproblemen när det gäller bolag och stiftelser, som helt eller delvis ägs av kommun, inte når en tillfredsställande lösning genom att interpellationsmöjligheten öppnas. Hela komplexet måste göras till föremål för en grundlig genomarbetning med syfte att skapa demokratiska kontrollformer. Med godkännande av propositionen 1975/76:187 i övrigt föreslås 1. att uttalar att innebörden i 3 S kommunallagen även bör avse rätt för kommun att bedriva ordinär företagsverksamhet i enlighet med vad som i motionen anförts; 2. att uttalar att den i 10 och 39 SS kommunallagen inskrivna rättigheten till ledighet från anställning för uppdrag även förutsättes omfatta skyldighet för arbetsgivare att garantera att arbetsvillkoren ej försämras för den som innehar förtroendeuppdrag; 3. att uttalar att vid tillämpningen av de i propositionen förordade arbetsvillkoren för oppositionen alla minoritetsgrupper tillförsäkras goda arbetsmöjligheter; 4. att beslutar anta följande 1976/77: 5 Lag om ändring i vallagen (1972:620) Propositionens förslag Mandaten i fördelas mellan partier. Endast parti som har fått av rösterna i hela landstingskommunen är berättigat att deltaga i fördelningen av mandaten i . Vid indelning av kommun i valkretsar skall mandaten utgöras av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. de särskilda kretsarna. Mandaten i fördelas mellan partier. 5. att beslutar anta följande Om fullmäktige beslutar det, får som ett led i beredningen av ett ärende som det tillkommer fullmäktige att handlägga inhämtas synpunkter från medlemmar i kommunen eller landstingskommunen. Motionärernas förslag 23 S Om fullmäktige beslutar det. får som ett led i beredningen av ett ärende som det tillkommer fullmäktige att handlägga inhämtas synpunkter från medlemmar i kommunen eller landstingskommunen, varvid rådgivande folkomröstning kan användas. Likaså kan fullmäktige besluta om inrättande av kommundelsråd, som därvid ges en utformning och arbetsordning som syftar till ett vidgat medborgarinflytande. 1976/77: 5 Ledamot i fullmäktige får till ordföranden i styrelsen eller annan nämnd eller i beredning framställa interpellation i ämne som tillhör fullmäktiges handläggning. I får interpellation framställas också till borgarråd. Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om interpellationen får framställas. Interpellationen skall vara tillgänglig för varje ledamot, innan fullmäktige fattar beslut som sagts. Fullmäktige kan - - - Om fullmäktige - - - (vpk) i (vpk) i Ledamot i fullmäktige får till ordföranden i styrelsen eller annan nämnd eller i beredning eller i kommunens bolag eller stiftelse, ävensom av fullmäktige utsedd representant i av kommunen delvis ägt bolag eller stiftelse, framställa interpellation i ämne som tillhör fullmäktiges handläggning. I får interpellation framställas också till borgarråd. Fullmäktige beslutar utan föregående överläggning om interpellationen får framställas. Interpellationen skall vara tillgänglig för varje ledamot, innan fullmäktige fattar beslut som sagts. (vpk) (vpk)