mot · FZ02646 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 646 av i m. fl. om samordnad förvaltning av statligt och kyrkligt ägda skogar Den svenska skogsnäringen har varit och är av väsentlig betydelse för landets välståndsutveckling. 25 °<> av landets exportinkomster härrör från skogens produkter. Av nettoexporten beräknas skogsnäringen svara för 50 "o. Skogsbruk och skogsindustri ger sysselsättning åt närmare en kvarts miljon människor. Skogsindustrin har under en lång följd av år tack vare god tillgång på skogsråvara kunnat kontinuerligt öka sin produktion. Industrins virkesbehov har emellertid nu nått en sådan nivå att det överstiger den årliga tillväxten i landets skogar. l973årsskogsutredninghari sitt framlagda betänkande (Ds Jo 1975:1) visat att avverkningarna måste sänkas med upp till 20 "<> om två till tre decennier till följd av brist på slutavverkningsmogen skog. Mot bakgrund av skogsnäringens betydelse för landet skulle en motsvarande minskning också av skogsindustrins produktion få allvarliga följder för sysselsättning och handelsbalans. Statsmakterna gör emellertid gemensamt med näringens företrädare betydande insatser för att öka skogsproduktionen genom intensifierad skogsvård och för att bättre ta till vara virkesproduktionen genom att också använda stubbar, grenar och röjningsvirke. En fortsatt mekanisering och effektivisering av skogsbruket är härvid nödvändig. Kraven på strukturförändringar av olika ägares markinnehav genom koncentration och samordning framstår som särskilt angelägna. Såväl skogsindustrin som skogsägareföreningarna handlar härefter. Exempel härpå är de fusioner som ägt rum mellan och och samt AB Papyrus och . Skogsägareföreningarna har på liknande sätt sökt uppnå en samordning av de enskilda skogsägarnas skogsbruk genom att successivt bygga ut skogsbruksområdena. har man förvärvat ett stort antal mindre skogsföretag och därmed skaffat sig kontroll över ytterligare skogsarealer. Några liknande ansträngningar för att samordna förvaltningen av den fjärdedel av landets produktiva skogsmark som utgörs av de allmänna skogarna har emellertid ej skett. De skogar under statlig och kyrklig förvaltning där en samordning borde kunna komma i fråga redovisas i följande tabell, produktiv skogsmark 1 000 ha. 1975/76: 646 Försva- rets fastig-univerhetsfond sitet Domänfondens fastigheter som förvaltas av domänverket omfattar förutom skogsmark ca 56 000 ha jordbruksmark. förvaltar också renbetesfjällen för samefondens räkning samt vissa andra allmänna skogar. Den kyrkliga jorden omfattar förutom skogsmark ca 100 000 ha åker och betesmark. Ägoinnehavet är starkt splittrat. Antalet fastigheter utgjorde 4 814 st. Genomsnittliga arealen produktiv skogsmark utgjorde 63 ha per fastighet och den genomsnittliga arealen åker och betesmark 22 ha. Avverkningen utgjorde säsongen 1973/74 1 450 000 m'sk, varav 32 "<> såldes på rot. I stort sett all skogsmark förvaltas av stiftsnämnden, medan jordbruksmarker i allmänhet förvaltas av pastoraten. Nuvarande organisation av förvaltningen tillkom genom proposition 1970:168 med förslag till lag om förvaltning av kyrklig jord m. m. Departementschefen uttalade viss tveksamhet inför den nya organisationen och ifrågasatte om ens en förvaltning av skogarna stiftsvis kunde ge underlag för vissa av de rationaliseringsåtgärder som föreslagits av den utredning som föregått propositionen (SOU 1968:12). I propositionen underströks särskilt behovet av strukturrationalisering av såväl jordbruket som skogsbruket. Departementschefen hävdade också att så länge det kyrkliga skogsbruket var så splittrat som och så länge som den tekniska och ekonomiska utvecklingen fortlöpte i så snabb takt som f. n. det inte borde komma i fråga att inom den kyrkliga förvaltningens ram anskaffa maskiner eller anställa arbetskraft annat än då förutsättningar fanns för en på lång sikt rationell skogsproduktion. Tills vidare ansågs olika former av teknisk samverkan med andra kategorier av skogsägare vara den från driftsynpunkt lämpligaste lösningen för det kyrkliga skogsbruket. Samverkan med domänverket tedde sig naturlig bl. a. inom stift. I universitets fastighetsinnehav ingår förutom skogsmark ca 15 000 ha jordbruksmark. Markinnehavet visar en liknande splittrad bild som den kyrkliga jorden och består av ett mycket stort antal fastigheter. Fastigheterna är belägna inom 10 län med koncentration till , och . I samtliga 10 län har även domänverket fastigheter, vilka ofta ligger i närheten av universitetsfastigheterna. Ansenliga rationaliseringsmöjligheter bör därför kunna erhållas om förvaltningen överlåtes på domänverket. Förvaltningen är f. n. uppdelad på en jord 1975/76: 646 bruksförvaltning och en skogsförvaltning. tillsattes en utredning om universitetens egendomsförvaltning. Enligt vad vi erfarit har utredningen diskuterat att till domänverket uppdra förvaltningen av universitetens egendomar. Detta torde som nämnts också vara den lämpligaste lösningen. Det är emellertid hög tid att utredningen arbete avslutar sitt arbete. Skogarna under försvarets fastighetsfond förvaltas av fortifikationsförvaltningen. Även när det gäller dessa skogar borde samordningsvinster kunna nås. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder som syftar till en samordning av förvaltningen av statligt och kyrkligt ägda skogar för att främja ett effektivare utnyttjande av resurserna. () () () ()