mot · FZ022162 · 1976-01-29 00:00:00 — Motion 1975/76:2162 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen 1 propositionen 1975/76:92 föreslås en kraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg mot bakgrund av mellan regeringen och träffad överenskommelse. I förslaget fastslås som uttrycklig målsättning att 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya platser i fritidshem skall inrättas . För att möjliggöra denna snabba utbyggnad föreslås att det statliga driftbidraget skall höjas . per nyinrättad daghemsplats och . per nyinrättad plats i fritidshem. avskaffas det hittillsvarande anordningsbidraget fr. o. m. För befintliga platser höjs driftbidraget successivt, så att det 1979 når samma belopp som bidragen till nyinrättade platser. För familjedaghemmen föreslås, utöver nuvarande statsbidrag med 35 96 av kommunens bruttokostnad, ett grundbelopp på . per plats som, genom årlig höjning med , når . Statsbidragen föreslås bli värdesäkra. Samhällets totala årskostnad för barnomsorgen beräknas stiga från 3 000 milj. till 6 000 milj. kr. Statens andel av kostnaden stiger från 1 600 milj. 1977 till 3 500 milj. kr. vid femårsperiodens slut. För finansiering av statens kostnader föreslås en ny arbetsgivaravgift, en socialavgift beräknad på samma underlag som gäller för socialförsäkringen. föreslås avgiften utgå med 1 96 av detta underlag för att sedan stiga successivt till 2,2 1981. Moderata samlingspartiet har i motion 1975/76:1979 lagt fram förslag till en familjepolitik, som syftar till att åstadkomma en större valfrihet på barntillsynens område. Detta mål skall uppnås bl. a. genom vidgad rätt till tjänstledighet för småbarnsföräldrar, införande av vårdnadsersättning till familjer med barn och rätt till avdrag vid beskattningen för styrkta barntillsynskostnader. Enligt vår uppfattning är en fortsatt daghemsutbyggnad nödvändig. För många barn är vistelsen på daghem positiv. Gemenskapen med andra barn och samvaron med välutbildad personal är utvecklande och stimulerande. Särskilt i vissa tätorter är bristen på daghemspiatser stor. Men institutionell tillsyn i kollektiva former är givetvis inte den enda 1 1975/76. acceptabla modellen på barnomsorgens område. De moderata ledamöterna i Svenska kommunförbundets styrelse har understrukit detta i sin reservation till beslutet om överenskommelsen med regeringen angående barnomsorgen. Deras huvudinvändning var att uppgörelsen innebar en alltför ensidig lösning av barntillsynsfrågan. De framhöll,att daghemsalternativet inte passar för alla familjer och att miljön kan vara olämplig, särskilt för de minsta barnen. En avvägning måste enligt deras mening göras mellan olika former av barntillsyn, varvid institutionella omsorgsformer ställs mot familjedaghem. Dessutom påpekade de, att hänsyn även måste tas till behovet av resurser till annat familjepolitiskt stöd än det som erbjuds i form av tillsynsplatser i offentlig regi. Vägledande för familjepolitiken i vad gäller barnomsorgen måste enligt moderat uppfattning vara att - med barnens bästa för ögonen - åstadkomma reell valfrihet för föräldrarna mellan offentliga institutioner, familjedaghem, vård i det egna hemmet och andra vårdformer i enskild regi. Mot denna bakgrund kan vi självfallet inte acceptera en låsning vid ett mål för den kommunala utbyggnaden med bestämd fördelning på olika tillsynsformer för en så som . Under den tiden måste enligt vår mening andra reformer på det familjepolitiska området genomföras, vilka påverkar efterfrågans omfattning och inriktning vad beträffar kommunalt anordnad barntillsyn. Först när denna effekt kan överblickas, blir det möjligt att med någon säkerhet bedöma efterfrågan på daghemsplatser på . Det bör i detta sammanhang observeras, att institutionell tillsyn i regi är en långt dyrare form av stöd till barnfamiljerna än exempelvis en vårdnadsersättning med den konstruktion som moderata samlingspartiet förordat. I likhet med de moderata representanterna i Svenska kommunförbundets styrelse anser vi således, att utbyggnadens takt och omfattning samt fördelningen mellan olika tillsynsformer måste få avgöras av varje kommun för sig. Ytterligare ett skäl för att avstå från en till antalet platser preciserad målsättning för hela landet är att den erbjudna daghemsvården måste vara av god kvalitet. Tillgången på utbildad personal blir hären besvärlig flaskhals. Vi återkommer till denna fråga vid behandlingen av den särskilda proposition om lärarutbildningen som är aviserad. Vid sin planering av barnomsorgen måste kommunerna enligt vår mening tillvarata alla möjligheter att undvika onödiga kostnader. Vad som gör daghem till en så dyr tillsynsform är bl. a. de kapitalkostnader som är förenade med uppförandet. Tillsyn i familjedaghem eller i det egna hemmet ställer sig från denna synpunkt fördelaktigare. Det är angeläget, att kommunerna i sin planering även inventerar möjligheter att för barntillsynsändamål utnyttja redan befintliga byggnader. Problemet med de höga kapitalkostnaderna vid uppförandet av särskilda institutioner framträder med särskild styrka vad beträffar fritidshemmen. Eftersom barnen är i skolan under stor del av dagen, blir utnyttjandetiden Det finns därför mycket som talar mot modellen med särskilda fritidshem och för att fritidsverksamheten förläggs - förutom naturligtvis till det egna hemmet, farhiljefritidshem och särskilda föreningslokaler - till skolan. Fritidsverksamheten kommer att behandlas i den kommande propositionen angående skolans inre arbete. Vi anser det oklokt, att innan denna proposition föreligger, binda sig för en snabb utbyggnad av antalet fritidshemsplatser. Vi anser det likaledes oklokt att nu inordna fritidshemsverksamheten i en särskild lag om barnomsorg och anförtro ledningen av denna åt barnavårdsnämnden och på det centrala verksplanet - . I detta sammanhang kan erinras om att moderata samlingspartiet i motion 1975/76:1979 har förordat, att den allmänna förskolan - till den del som avser deltidsgrupp - skall läggas under de kommunala skolstyrelserna och på central nivå under . Vi föreslår alltså, att den fortsatta behandlingen av proposition 92 i samordnas med behandlingen av den aviserade propositionen om skolans inre arbete. Den i propositionen föreslagna kraftiga höjningen av statsbidragen kommer givetvis att väsentligt underlätta för kommunerna att bygga ut barnomsorgen för att möta efterfrågan. Vi ansluter oss i huvudsak till förslaget om ändrade grunder för statsbidrag till daghemsplatserna i den kommunala barnomsorgen. Dock avstyrker vi förslaget att kräva 7 i stället för som 5 timmars öppethållande för att en daghemsplats skall ge rätt till statsbidrag. Vidare anser vi att det senare kan bli akktuellt att konstruera om statsbidraget så att det blir neutralt i förhållande till tillsynsform. Detta skulle kunna ske genom ett procentuellt bidrag, lika för daghem och familjedaghem. Det bör ankomma på kommunalekonomiska utredningen att utarbeta förslag i sådant syfte. I en annan motion från moderat håll anges hur ett neutralt statsbidrag skulle kunna utformas. Beträffande bidragsgrunderna för fritidshemsplatser anser vi att all fritidsverksamhet för barn från bör stödjas på ett enhetligt sätt. Här torde ett bidrag per barn vara att föredraga för att möjliggöra största flexibilitet för kommunerna att anordna verksamheten. Vi förutsätter att hela frågan om fritidsverksamhet för barn från behandlas i ett sammanhang i samband med propositionen om skolans inre arbete. Utbyggnaden på kort sikt Vi biträder propositionens förslag om utbyggnad av den kommunala barnomsorgen samt, i vad gäller daghemsdelen, därav föranledd medelsanvisning i vad gäller /77. Överenskommelsen mellan regeringen och var känd av kommunerna under budgetarbetet hösten 1975, och det till . per plats förhöjda anordningsbidraget gäller platser som börjat byggas efter . Kommunerna får alltså antagas redan ha planerat och i viss usträckning börjat bygga nytillskott av daghem. Medelsförbrukningen på förslagsanslaget blir givetvis beroende av i vilken utsträckning kommunerna faktiskt bygger nya daghem . Med tanke på de särskilt förmånliga statsbidragsvillkor som gäller just innevarande år - då förhöjt anordningsbidrag utgår för samma nyinrättade platser som ger rätt till det kraftigt höjda driftbidraget - anser vi det emellertid inte osannolikt att det i propositionen beräknade antalet 16 000 nya daghemsplatser kan komma att uppnås . Vi avvisar förslaget om en särskild arbetsgivaravgift för finansiering av utbyggnaden av samhällets barnomsorg. I budgetpropositionen anges medelsbehovet 1976/77 till 955 milj. kr. för bidrag till driften av förskolor och fritidshem och 290 milj. kr. för bidrag till kommunala familjedaghem. Detta innebär en ökning i jämförelse med innevarande budgetår med sammanlagt 490 milj. kr. Detta är ett väsentligt lägre belopp än en enprocentig socialavgift fr. o. m. skulle inbringa under det aktuella budgetåret. Redan av detta skäl bör en så kraftig inkomstförstärkning som föreslagits för det uppgivna ändamålet avvisas. Även av konjunkturpolitiska skäl - som närmare utvecklats i avsnittet Den ekonomiska politiken i motion 1975/76:1979 finner vi det ytterst olämpligt att nu besluta om en ny arbetsgivaravgift, som skulle ytterligare förvärra ett mycket allvarligt kostnadsläge för näringslivet liksom för landsting och kommuner. På bör man lika litet som i fråga om platsantalet binda sig för en viss finansiering, förrän det verkliga behovet av barnomsorgsplatser, inom ett system som medger valfrihet, kan bedömas. Ändringar inom familjebeskattningen och införandet av en vårdnadsersättning kan dels göra det möjligt att mer än närma daghemsavgifterna till de faktiska kostnaderna, dels också leda till att den stora efterfrågan på daghemsplatser begränsas. Detta kan komma att påverka såväl behovet av statsbidrag som frågan om finansiering. Denna fråga måste behandlas på vanligt sätt i samband med budgetbehandlingen. Vi förutsätter att behandlingen av proposition 1975/76:92 uppskjuts till och samordnas med behandlingen av den aviserade propositionen om skolans inre arbete av tidigare i denna motion anförda skäl. Våra yrkanden nedan omfattar således inte i något avseende fritidsverksamheten. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av det anförda hemställes att vid behandlingen av proposition 1975/76:92 beslutar 1. bifalla förslaget till nya bidragsgrunder för daghem och familjedaghem med undantag för kravet på öppethållande - och inte fem - för att daghem skall anses föreligga, 2. uttala att något långtidsprogram utöver gängse budgetplanering för utbyggnad av barnomsorgen, preciserat i antal nytillkomna platser, inte bör antagas, förrän effekterna på efterfrågan genom förändringar på skatteområdet, av förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar och av en vårdnadsersättning kan bedömas, 3. avslå förslaget till finansiering genom införande av en ny avgift för arbetsgivare och för fysiska personer med inkomster av annat förvärvsarbete än anställning. () () G. () PER () i Gäddvik 1* 1975/76.