mot · FZ02221 · 1976-01-12 00:00:00 — 1975/76: av m. fl. om höjning av anslaget till Bidrag till trossamfund Kravet på ökad jämställdhet mellan och övriga trossamfund har fått ökad aktualitet och omfattas nu av en allt bredare opinion. beredning om stat och kyrka framhöll i samband med sina överväganden beträffande storleken av det ekonomiska stöd som totalt bör utgå till trossamfunden att en viss omfördelning mellan trossamfunden måste ske. Sådana förskjutningar kan, framhöll beredningen, ske successivt som föregår genomförandet av våra förslag om förändrade relationer mellan staten och . beslöt första gången om direkta bidrag till de fria samfunden. Detta beslut var ett principiellt viktigt steg på vägen mot ökad jämställdhet mellan och övriga trossamfund. Den höjning av bidraget till de fria samfunden som skett bör enligt vår mening ses som uttryck för en önskan att fortlöpande förbättra de fria samfundens ekonomiska villkor. Någon proposition beträffande de framtida relationerna mellan staten och trossamfunden synes inte vara att vänta . Vi finner det angeläget att detta förhållande inte medför att de förberedande åtgärder som stat-kyrka-beredningen förutsatte skjuts . Vi har i motion till föregående års riksdag anslutit oss till den målsättning för de statliga bidragen till de fria samfunden som frikyrkoråd redovisade i sitt anslagsäskande för /76 och som upprepas i äskandet för /77: att uppnå formell ekonomisk likställighet mellan övriga trossamfund och så till vida att de direkta bidragen utgår med samma procentsats på den totala kostnaden för verksamheten. Särskilda skäl föreligger att öka bidraget till de fria samfunden utöver vad regeringen föreslår. Trots tillkomsten och höjningen av bidragen har - som redovisats redan i motioner till och som frikyrkoråd ytterligare understryker i sitt anslagsäskande - de fria samfundens ekonomiska villkor starkt försämrats genom ökade kostnader, till stor del föranledda av ett allmänt höjt kostnadsläge, som samfunden inte kan kompensera sig för genom att som t. ex. affärsföretag höja priset på sina tjänster. Utrymmet för att åstadkomma en väsentlig ökning av de frivilliga gåvorna till samfundens verksamhet är också begränsat. De fria samfundens försämrade ekonomiska villkor är till inte ringa del 1 1975/76. en följd också av att samfunden genom nya skatter och avgifter kommit att belastas med kostnader som det tidigare för deras del inte funnits någon motsvarighet till. Vi har i en särskild motion till årets riksdag begärt utredning av frågan om avdragsrätt vid beskattning för gåvor till bl. a. religiösa ändamål och om befrielse för de fria samfunden från skyldigheten att erlägga arvsskatt. Vidare föreslår vi att skall uttala att vid utformningen av det framtida skattesystemet särskild hänsyn skall tagas till de ideella organisationernas och de kristna samfundens speciella ekonomiska förhållanden. Genomförandet av de reformer som därmed åsyftas skulle innebära en väsentlig och angelägen förbättring av samfundens ekonomi och är som en del av de åtgärder som erfordras för att formell ekonomisk likställighet skall åstadkommas mellan de fria samfunden och . Sedan bidraget till de fria samfunden infördes har vidare kretsen av samfund med rätt att få del av detta bidrag vidgats. frikyrkoråd redovisar i sitt anslagsäskande att av det totala bidraget går till de samfund som först blivit bidragsberättigade, främst de österländska kyrkorna, bl. a. ortodoxa, som först under /76 fick rätt till del av anslaget. Denna utveckling är glädjande som ett tecken på att dessa kyrkor och samfund på ett fastare sätt inlemmas i det svenska samhället. Förhållandet bör emellertid uppmärksammas vid bedömningen av det ekonomiska bidragets totala storlek. Enligt stat-kyrka-beredningens beräkningar kostade verksamhet ca 1 000 milj. kr., och det direkta bidraget uppgick till ca 100 milj. kr., dvs. Enligt färska beräkningar från frikyrkoråd kostar de fria samfundens verksamhet ca 450 milj. kr. Med utgångspunkt från dessa beräkningar finnér vi en rimlig målsättning vara ett årligt bidrag på ca 45 milj. kr. I anslutning till ett önskemål från frikyrkoråd föreslog vi i motion till föregående års riksdag att detta mål skulle uppnås . Vi yrkade då på ett bidrag om totalt 30 milj. kr., fördelade på 20 milj. kr. som verksamhetsbidrag och 10 milj. kr. I samband med att det särskilda lokalanordningsbidraget infördes som en del av det direkta ekonomiska stödet till de fria samfunden har frikyrkoråd kunnat konstatera ett mycket stort byggnadsbehov inom de fria samfunden. Under innevarande budgetår har 141 församlingar sökt lokalbidrag för projekt vilkas sammanlagda, skäliga byggnadskostnad uppgår till 115 milj. kr. Mot denna bakgrund finner vi det särskilt angeläget att en väsentlig höjning av lokalanordningsbidraget sker. För att de stora behoven skall kunna tillgodoses och för att det angivna målet om formell ekonomisk likställighet mellan och övriga trossamfund skall kunna uppnås, finner vi det nödvändigt att upprepa förslaget till föregående års riksdag om ett sammanlagt bidrag på 30 milj. kr., fördelat på 20 milj. kr. som verksamhetsbidrag och 10 milj. kr. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att under åttonde huvudtiteln för /77 till Bidrag till trossamfund anvisa ett reservationsanslag av 20 milj. 2. att beslutar att under åttonde huvudtiteln för /77 till Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund anvisa ett reservationsanslag av 10 milj. kr. () () PER () () ()