mot · FZ02657 · 1976-01-22 00:00:00 — 1975/76 657-660 1975/76: 657 av i m. fl. om etablering av ett industricentrum i , m. m. Utvecklingen i har under präglats av undersysselsättning och befolkningsavtappning. Detta har haft sin naturliga orsak i att länet utgjort vårt mest markerade skogsindustriella centrum. Under samma årtionden har skogsindustrin kraftigt strukturrationaliserats och skogsbruket påtagligt mekaniserats. 1 båda fallen har det fått till följd en väsentlig sysselsättningsnedgång. De av statsmakterna under det senaste årtiondet initierade lokaliseringspolitiska insatserna har tillfört länet i fullt utbyggt skick ca 4 500 sysselsättningstillfällen. Utnyttjandet av investeringsfonderna har emellertid inte i givit positivt sysselsättningsutslag, helt beroende på att rationaliseringen inom skogsindustrin, en nödvändig utveckling, krävt allt mindre sysselsatta per producerad enhet. Totalt har länet 7 500 färre arbetstillfällen än . Trots de stora insatser som gjorts kan därför konstateras att bildar ett "landets veka liv, mellan de stora satsningarnas övre och den gamla sysselsättningsbygden söderut. har i sitt länsprogram uppmärksammat den brydsamma situationen för länet. Konkreta och offensiva åtgärder har i olika avseenden föreslagits. Här skall närmast beröras frågor kring inlandet. Den utveckling som här tecknats gäller visserligen länet som helhet. Men den har slagit hårdast i länets inland, genom skogsbrukets rationalisering och genom den omflyttning inom länet som också följt med utvecklingen. Också nedtrappningen inom jordbruket i inlandet har varit av betydelse. Befolkningsutvecklingen i länet har inneburit en fortlöpande stark befolkningsminskning i just inlandskommunerna. - 1975 sjönk folkmängden i kommun med ca 3 000 personer () och i kommun med ca 4 500 personer (). En liknande utveckling har försiggått inom inland där befolkningen sjönk med 1 800 personer (). i konstaterar i sitt förslag till länsprogram att en ytterligare försvagning av befolkningsstrukturen i inlandet skulle innebära att man måste hysa allvarliga farhågor för att bl. a. det befintliga näringslivets arbetskraftsbehov skall kunna tillfredsställas. Också serviceunderlaget bringas i fara. Som ett led i länsprogrammet har i bred samverkan inom länet en projektorganisation uppgift att framlägga konkreta åtgärdsförslag till lösande av inlandets sysselsättningsproblem. 1 1975/76. 1975/76: 657 av och kommuner samt de inre delarna av . I projektet, som benämns Inland Y, samverkar länsorganen, , berörda kommuner, näringslivet och arbetstagarorganisationerna. Nära kontakt hålls med berörda departement och centrala verk. Landshövdingen leder projektkommittén. För det fortlöpande projektarbetet svarar ett sekretariat med heltidsanställd personal. Projektarbetet sker i nära samverkan med de ordinarie insatserna från länsorganen och förstärker dessa insatser. Projektet Y är en unik, på regional nivå initierad kraftsamling inom ett avgränsat problemområde som kräver snara och samlade åtgärder. Den markerat åtgärdsinriktade uppläggningen i projektarbetet beräknas få stor betydelse för länets inland. De erfarenheter som vinns i arbetet, inte minst metodmässigt, bör även vara av stor principiell betydelse för liknande satsningar på andra håll i landet med motsvarande problem. Det är därför mycket väsentligt att, som också sker, bl. a. berörda departement och statliga verk deltar i projektets utveckling. Genomförandet av de delprojekt som framkommer under arbetet i Inland Y avses i första hand ske med utnyttjandet av befintliga stödformer. Ett aktivt stöd för projektarbetet är dock nödvändigt. I viss utsträckning ställer medel till förfogande. Också de samverkande organens resurser i övrigt kan i viss mån utnyttjas. För att arbetet skall lå full effekt och bli till avsedd nytta både för och för andra liknande områden, är det emellertid också angeläget, ja nödvändigt, att staten bidrar härutöver för projektering och genomförande av olika delar av programmet inom ramen för projektet Y. Projektets nämnda riksintresse utgör särskilt skäl för detta. I länsprogrammet framgår att kommun måste ägnas särskild uppmärksamhet. För kommunens möjligheter är därför ett effektivt genomförande av projektet Y av största betydelse. Här kan erinras om den synnerligen snabba utflyttningen från , något som ger starka samhällsekonomiska motiv för en kraftfull satsning just på denna kommun. Statens betydande ansvar som arbetsgivare inom är även ett starkt motiv. Den betydande sysselsättningsavtappning som skett genom förändringarna inom hardrabbat alldeles särskilt hårt. Mot denna bakgrund framstår länsprogrammets starkt motiverade förslag om uppförande av ett statligt industricentrum i som särskilt angeläget. En sådan satsning från statens sida skulle uppenbart avsevärt stärka också möjligheterna att snabbt uppnå goda resultat inom ramen för Inland Y i västra . Det kan nämnas att kommunen gjort erforderliga förberedelser i fråga om planläggning och markförvärv för att snabbt tillgodose ett industricentrums behov. 1975/76: 657 3 Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag dels om ett industricentrum i , dels om att medel ställs till projekt förfogande. () BO () 1* 1975/76.