mot · FZ021464 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1464 av m. fl. om den högre utbildningen inom vårdområdet Den grundläggande utbildningen inom vårdsektorn erhålls genom gymnasieskolans 2-åriga vårdlinje. har ansvar för den andra årskursen, medan primärkommunerna står för den forsta. Gymnasieskolans vårdlinje ger möjligheter till inträde vid sjuksköterskeskolornas 3-terminskurs som är en avkortad studiegång till sjuksköterska/sjukskötare. Därtill kan läggas ytterligare 2 terminer med vidareutbildning i exempelvis anestesi-, intensiv- och operationssjukvård. Sökande till sjuksköterskeskolorna utan gymnasieskolans vårdlinje kan erhålla en 5-terminers grundutbildning samt därefter specialutbildning som ovan. Behörighet att antagas till 3-terminskursernas avkortade studiegång för sjuksköterskor/sjukskötare har den sökande som genomgått gymnasieskolornas vårdlinje, hälso- och sjukvårdsgrenen, varvid betygsättning gäller, samt därefter fullgjort minst sex månaders yrkesverksamhet inom sjukvården. Till 5-terminerskurserna ställs krav på betyg från årskurs 9 i i svenska, engelska, biologi, matematik, fysik och kemi samt att sökande skall ha fyllt . För avkortad studiegång för undersköterskor/underskötare och skötare i psykiatrisk vård, gällande 3 terminer,är kraven på skolkunskaper desamma som från årskurs 9 samt specialkurser inom resp. yrkesområde. utbildning för sjuksköterskor, , erbjuder sjuksköterskor/sjukskötare lärarutbildning på 3 terminer, vilket ger behörighet som lärare och instruktör. Vid högskolorna förekommer s. k. YRK.-kurser, där det går att erhålla högre utbildning inom vårdadministrationen. Den avstta kvoten för sjuksköterskor/sjukskötare ligger f. n. på drygt 30 96. Avancemangsmöjligheterna här ligger på rent administrativ verksamhet, exempelvis som klinikoch sjukvårdsföreståndare eller inom landstings- och sjukvårdsförvaltningen. Det finns även möjligheter för sjuksköterskor/sjukskötare att söka till medicinsk fakultet och utbilda sig till läkare enligt reguljär studiegång. Med de behörighetsregler som gäller tar det dock från det sjuksköterskeutbildningen påbörjades till dess att studierna till läkare är avslutade. Förslag om förkortad utbildning för sjuksköterskor/sjukskötare till läkare har framförts i ett delbetänkande till U 68. Det skulle innebära en förkortning av utbildningstiden med till och att kravet på yrkeslivserfarenhet minskar från till . Även en sådan förkortning ger emellertid en mycket lång sammanlagd studietid. 1975/76: 1464 Samtliga dessa utbildningsvägar innebär dock att vårdfunktionen får lämnas för andra specialiteter. Det saknas således f. n. möjlighet för sjuksköterskor/sjukskötare att vidareutbilda sig inom vårdfunktionen, trots att man kan förutsätta att de flesta sökt sig till detta yrke av intresse för de vårdande uppgifterna. Sjuksköterskeyrket dras också med en numera permanent personalbrist, som inte kunnat hävas trots en kraftig satsning på utbildning av nya sjuksköterskor/sjukskötare. För att lösa vårdkrisen måste de hemmavarande sjuksköterskorna i större utsträckning återgå till yrkesverksamhet efter naturlig bortovaro från yrket. har yrket uppenbarligen inte tillräcklig attraktionskraft för att sjuksköterskorna skall återvända. Vi tror inte att orsakerna ligger enbart på arbetstidsförhållandena inom sjukvården. För att komma till rätta med dessa problem förefaller en satsning på högre utbildning inom vårdområdet värd att pröva. Förekomsten av en högre utbildning skulle sannolikt även stimulera fler män att söka sig till yrket, vilket också är en önskvärd utveckling. Vidgad vårdutbildning bedrivs f. n. i bl. a. , där man även kan avlägga akademisk doktorsgrad. I ligger förslag om hurén sådan utbildning skall gestaltas. Där föreslås en tredelning av utbildningen i en administrativ gren, en lärår- och en ren sjukvårdsgren. boren sådan högre utbildning kunna utvecklas till en egen disciplin för forsknings- och utvecklingsarbete inom vårdfunktionen. Medicinsk forskning är en erkänd specialitet, som avsatt mycket värdefulla resultat. När det gäller bassjukvården förekommer i stort sett ingen forskning. Inom bassjukvården ligger de stora lönekostnaderna. En forskning om t. ex. olika vårdformers effektivitet kan förväntas resultera i kortare institutionsvård och därigenom möjliggöra ett effektivare resursutnyttjande. är utbildningen inom vårdområdet aktuell i samband med organisationsarbetet kring den högskolereform som fattade beslut om . Det synes vara ett utomordentligt tillfälle att åstadkomma en genomgripande förändring i här angiven riktning. för högskolereformen bör därför även undersöka möjligheterna att införa särskilda linjer eller kurser för högre utbildning inom vårdområdet. 1975/76: 1464 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till högre utbildning inom vårdområdet enligt vad som i motionen anförs. HANS NYHAGE (m) () i Agnäs () . NISSER (m) () ()