ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ022125 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om begränsning av företagens uppgiftsskyldighet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2122 hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag som begränsar och underlättar företagens uppgiftsskyldigheter till samhällets olika myndigheter och institutioner. . () i () i Lane-Herrestad () i Glömminge
mot · FZ022127 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om uppsägning av anslutning till kapitalliberaliseringsstadga Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2126 hemställes att begär uppsägning av anslutning till kapitalliberaliseringsstadga. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ022129 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om den allmänna arbetsgivaravgiftens inverkan på företagsamheten, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1975/76:2128 hemställes att hos regeringen begär en förbättring av den näringspolitiska miljön genom att 1. konsekvenserna av den allmänna arbetsgivaravgiften noga övervägs vid av beslutade överläggningar om ett program mot inflationen, 2. företagsledares utbildning blir avdragsgill kostnad inte bara för aktiebolag. () () L. () i () () () ()
mot · FZ02213 · 1976-01-12 00:00:00 — av och om barnpension till adoptivbarn, m. m. I den moderna familjelagstiftningen finns en tendens att ge barn som genom adoption eller genom placering i fosterhem vistas hos icke biologiska föräldrar samma ställning och förmåner som övriga barn. Ännu finns emellertid luckor i lagstiftningen, som kan leda till resultat som icke anstår ett välfärdssamhälle som vårt. Som bakgrund till denna motion står ett konkret fall, som ger en bild av en sådan underlig situation. Ett par makar som icke själva kunde fä barn fick, efter att förgäves ha sökt att få ett adoptivbarn från , löfte om ett sådant från . Formaliteterna för adoption ordnades både i och i (kontroll av , hembesök m. ), och barnet överfördes hit och placerades i hemmet i adoptionssyfte. Samma vecka meddelades kommunens socialassistent om barnets ankomst och att föräldrarna önskade adoptera detsamma. Man fick då till svar att det måste vistas i landet , innan adoption kunde ske. Det angavs av . dog den presumtive adoptivfadern: Modern tillerkändes reducerad änkepension som gäller för änkor utan barn trots att hon hade vårdnaden om barn under 16 dr som stadigvarande vistades i hemmet. Mannen var icke i juridisk mening fader till barnet. Sedan adoptionen fullföljts av modern har oreducerad pension utgått, men fick hon klara sig och barnet på ca /mån. Barnpension utgår ej till barnet. Eftersom den avlidne icke i försäkringslagens mening var att anse som barnets far kan barnpension icke utgå. De myndigheter som handlagt ärendet, vilket förts upp till försäkringsdomstolen, har enligt lagens lydelse handlat rätt. Så är nämligen gällande lag beskaffad. Ett barn (kanske och sannolikt flera på grund av det stora 1* 1975/76. antalet utländska barn som adopterats i vårt land) står utanför det samhällsskydd som barnpensionen ger och detta icke på grund av egen förskyllan eller av brist på handlingskraft hos de presumtiva adoptivföräldrarna utan på grund av lagens lydelse och på grund av det byråkratiska system efter vilket adoptivärendet enligt gällande regler måste handläggas. Det bör vara ett oavvisligt krav att ett utländskt barn som i adoptionssyfte placerats i ett hem och då adoptionssyftet kan bestyrkas i vad rör sociala förmåner av olika slag betraktas och behandlas på samma sätt som om adoption redan skett. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring i lagen om allmän försäkring att utländskt barn som i adoptionssyfte placerats i ett hem från ankomsten till hemmet i vad rör sociala förmåner betraktas och behandlas som om adoption redan genomförts.
mot · FZ022131 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 2131 av m. fl. om invandrares rätt till folkpension Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2130 hemställes att hos regeringen begär att reglerna för folkpension ändras så att lika villkor gäller för invandrare och svensk med () () () () /ENKEL (fp)
mot · FZ022132 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 2132 av m. fl. om utbyggnad av svenskundervisningen för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2130 hemställes att hos regeringen begär att omedelbara åtgärder vidtas för att bygga ut svenskundervisningen för icke anställda vuxna () () () /ENKEL (fp) () ()
mot · FZ022134 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:2134 av Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2133 hemställes 1. att beslutar att inga nedläggningar av järnvägar för ske i avvaktan på ett samlat trafikpolitiskt program; 2. att ger regeringen till känna dels vad i motionen 2133 anförts om behovet av bättre jämvägskommunikationer runt och om möjligheterna för befolkningen i östra delen av att nyttja järnvägen som kommunikationsmedel, dels vad i motionen 2133 anförts om behovet av en snabb utbyggnad av genom .
mot · FZ022136 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76 2136-2141 Motion 1975/76: 2136 av m. fl. om slopande av ATP-avgift för vissa anställda Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2135 hemställer att beslutar att ATP-avgift ej skall uttas för arbetskraft . () i Lane-Herrestad () . ÅSLING (c) () i Glömminge 1 1975/76.
mot · FZ022137 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 2137 av m. fl. om kortare arbetsdag för småbarnsföräldrar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2135 hemställer att beslutar ansluta sig till punkterna 3 och 5 i det åtgärdsprogram för på arbetsmarknaden utsatta grupper vil ket presenteras i motionen 2135. () i Lane-Herrestad nils g. Åsling (c) () i Glömminge
mot · FZ022138 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 2138 av m. fl. om stimulans till icke könsbundna val av utbildningslinjer Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2135 hemställer att beslutar ansluta sig till punkten 7 i det åtgärdsprogram för på arbetsmarknaden utsatta grupper vilket pre senteras i motionen 2135. () i Lane-Herrestad () . ÅSLING (c) () i Glömminge 1* 1975/76.
mot · FZ02214 · 1976-01-13 00:00:00 — av m. fl. om statligt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:182 föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag om statligt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ022140 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2140 av m. fl. om utredning rörande svenskundervisningen för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2139 hemställs att hos regeringen anhåller om att förslag föreläggs om hur invandrare som saknar anställning skall erhålla undervisning i svenska med samma förmåner som de som har anställning och att en utvärdering av resultatet av den lagfästa svenskundervisningen genomförs. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ022142 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 2142-2149 1975/76: 2142 av m. fl. om en plan för utbyggnad av eftersläpande sektorer inom socialvårdsområdet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2141 hemställs att hos regeringen begär en plan för utbyggnad och rehabilitering av samtliga eftersläpande sektorer inom socialområdet. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i 1 1975/76. 3 sami Nr 2142-2149
mot · FZ022143 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en plan för utbyggnad av kollektivtrafiken Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2141 hemställs att hos regeringen begär en plan för långsiktig utbyggnad av järnvägs- och kollektivtrafiknätet till dess fulla tekniska och ekonomiska kapacitet. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FZ022144 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76: 2144 av m. fl. om en plan för utbyggnad av eftersläpande sektorer inom miljöområdet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2141 hemställs att hos regeringen begär en plan för utbyggnad av rehabilitering av samtliga eftersläpande sektorer inom miljöområdet. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i 1* 1975/76.
mot · FZ022145 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 2145 av m. fl. om en plan för utbyggnad av nya statliga industrier med hjälp av bl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2141 hemställs att hos regeringen begär en plan för utbyggnad av nya statliga industrier med hjälp av AP-fonderna och andra offentliga källor, däribland beskattning av det privata storkapitalets vinster. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FZ022147 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2147 av m. fl. om radio- och TV-program på invandrarspråk, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2146 hemställes 1. att beslutar uttala att åtgärder vidtas för att utöka programtiden i radio och TV på invandrarspråk, 2. att beslutar uttala att service, beståndet av böcker och andra media på invandrarspråk vid biblioteken utökas kraftigt. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ022148 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2148 av m. fl. om utbildningen för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2146 hemställes att beslutar uttala 1. att åtgärder bör vidtas för att inrätta särskilda kortare () kurser för invandrare vid landets folkhögskolor, främst i ämnena svenska och samhällskunskap, med sikte på en successiv utvidgning äv ämnesområdena, 2. att åtgärder vidtas för att möjliggöra studier på högskolenivå, främst på de större invandrarspråken. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ02215 · 1976-01-12 00:00:00 — om ökade resurser till vården av långtidssjuka Det kan konstateras att den svenska social- och sjukvården hävdar sig väl internationellt sett. I vissa avseenden intar den en ledande ställning i jämförelse med övriga länders. Känslan av medansvar med de svaga och sjuka har genomsyrat svenska folket och tagit sig uttryck i en vilja att bygga ut social- och sjukvården så att den blir väl fungerande och så att den kommer till bästa möjliga användning. Även om man kan konstatera att exempelvis vår sjukvård fungerar på ett i de flesta avseenden tillfredsställande sätt, finns det ändå vissa brister som man inte kan undgå att peka på. Jag tänker då speciellt på vården av våra långtidssjuka, de s. k. långvårdspatienterna. Dessa har inte fått del av de standardförbättringar som övriga medborgare i vårt svenska samhälle kommit i åtnjutande av. Detta är en brist som borde bli föremål för samhällets särskilda uppmärksamhet. Jag tänker exempelvis på vården av långvårdspatienterna. Bristen på vårdpersonal och det relativt vårdkrävande klientel det här är fråga om medverkar till att dessa patienter inte alltid får den vårdomsorg som de har rätt att kräva. Det förekommer exempelvis att patienter och får ligga kvar i sina bäddar på grund av brist på vårdpersonal. Detta kan inte vara acceptabelt och överensstämmer inte med vår grundsyn om en mänsklig och human sjukvård. De långvårdspatienter som på grund av sin sjukdom tvingas tillbringa avsevärd tid på sjukhus borde kunna erbjudas möjligheten att få eget rum - ett rum dit patienten kunde ta med några av sina kära ägodelar från sitt hem och där om möjligt skapa en mera hemliknande miljö i motsats till miljön på allmän sal. Det bör framstå som ett rimligt önskemål att de patienter på våra långvårdsavdelningar som så önskar skall ha möjlighet att erbjudas ett eget rum. Det måste framstå som en målsättning att ökade resurser ställs till sjukvårdens förfogande, speciellt inom långvården, resurser som gör det möjligt att patienterna får mer personal till sitt förfogande för att därmed få ett mer personligt omhändertagande samt att en utbyggnad av vårdavdelningar sker så att egna rum åt patienterna kan erbjudas i större utsträckning än som är fallet. Allt detta kommer att medföra ökade kostnader för samhället, kostnader som måste täckas skattevägen. Dock torde, enligt min mening, vården av dessa svårt sjuka vara en angelägenhet som vi inte får försöka komma undan, om vi menar allvar med vårt tal om solidaritet och jämlikhet. Det bör därför framstå som en solidaritetshandling att under ett övergångsskede avstå från eventuella standardförbättringar i form av höjning av vår egen levnadsstandard till förmån för dessa svårt sjuka medmänniskor. Med andra ord: den kommande standardökning som ligger inom den samhällsekonomiska ramen bör prioriteras till vården av sjuka och handikappade och då speciellt till dem som är omhändertagna för långtidsvård på våra sjukhus. Med stöd av vad jag här ovan anfört hemställer jag att uttalar att fördelningen av samhällets ekonomiska resurser skall ske på ett sådant sätt ätt långtidsvården ges en mycket hög prioritet.
mot · FZ022150 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76 2150-2161 1975/76: 2150 av m. fl. om grundlagsfäst skydd mot kvinnodiskriminering Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1975/76:2149 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till åtgärder för att förverkliga det tjugopunktsprogram för kamp mot kvinnodiskriminering som redovisats i ovannämnda motion innebärande såvitt här är i fråga 1. att förbud intas i den kommande massmediegrundlagen mot spridning av kvinnodiskriminerande uppfattningar, 2. att särskild lag antas som förbjuder spridning av kvinnodiskriminerande text och bild i pornografiska alster. (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i (vpk) INGA (vpk) 1 1975/76. 3 sami Nr 2150-2161
mot · FZ022151 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2151 av m. fl. om skyldighet för att motverka diskriminerande kvinnosyn Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2149 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till åtgärder för att förverkliga det tjugopunktsprogram för kamp mot kvinnodiskriminering som redovisats i ovannämnda motion innebärande såvitt här är i fråga att radioavtalet revideras så att förpliktas motverka diskriminerande kvinnosyn. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ022152 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2152 av m. fl. om utbildning för att motverka diskriminering av kvinnor Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2149 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till åtgärder för att förverkliga det tjugopunktsprogram för kamp mot kvinnodiskriminering som redovisats i ovannämnda motion innebärande såvitt här är i fråga 1. att som kvinnors situation och insatser beaktas på ett tillbörligt sätt inom varje ämnesområde införs ett särskilt ämne om kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling i och gymnasieskolans läroplaner, 2. att kvinnofrågan görs till ett särskilt högskoleämne, 3. att fortbildnings- och extrakurser i kvinnofrågan ordnas för redan utexaminerade lärare, främst i samhällsvetenskapliga ämnen, 4. att yrkesvägledningen i skolorna ges målsättningen att bryta könssegregering i linjeval och på arbetsmarknad samt att yrkesvägledare ges härför avsedd utbildning. (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ022153 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2153 av m. fl. om ett program För att bryta människors isolering Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2149 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till åtgärder för att förverkliga det tjugopunktsprogram för kamp mot kvinnodiskriminering som redovisats i ovannämnda motion innebärande såvitt här är i fråga att ett program för att bryta familjers och individers isolering utarbetas i enlighet med i motionen 1975/76:2149 angivna riktlinjer. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · FZ022154 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2154 av m. fl. om förbud mot kvinnodiskriminering i reklam Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2149 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till åtgärder för att förverkliga det tjugopunktsprogram för kamp mot kvinnodiskriminering som redovisats i motionen 1975/76:2149 innebärande såvitt här är i fråga att särskild lagstiftning mot kvinnodiskriminering i reklam införs. (vpk) i (vpk) i JORN (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) 1* 1975/76.
mot · FZ022156 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till kollektivtrafik, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2155 hemställes att 1. uttalar att statsbidrag till kollektivtrafik bör utgå som ett bidrag vilket kan användas för de åtgärder trafikhuvudmännen i varje läge bedömer som lämpligt samt att kommande regeringsförslag på det trafikpolitiska området bör utformas i enlighet med denna princip 2. i skrivelse till regeringen hemställer att statsmakterna i sin medelstilldelning till vägbyggande möjliggöra» utbyggnad och förbättring av Norrtälje- och Nynäsvägarna liksom utbyggnaden av kringfartsleder som kring kan komma till stånd möjligt. H. () () () () () () () () () () ()
mot · FZ022158 · 1976-01-27 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2157 hemställes att uttalar sig för ett åtgärdsprogram i syfte att till förlägga industrier och åstadkomma sysselsättningstillfällen, varvid förutsättes inriktning på framtidsbetonade industrier med insättande av medel ur AP-fonderna och att åtgärderna bör avse bl. a) att förskaffar sig rätten till produktion av proteinprodukter (matmaskiner) samt att denna forlägges till , b) att statlig petrokemisk industri förlägges till , c) att ägarna till Kramforsfabriken ålägges att svara för en ersättningsindustri med minst samma antal anställda som f. n. sysselsättes i denna fabrik.
mot · FZ022159 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökning av kreditkapaciteten hos Industrikredit och Företagskredit I motionen 1975/76:1979 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Näringspolitik i nämnda motion hemställes att ger regeringen till känna vad i ovannämnda motion anförts om ökning av kreditkapaciteten hos Industrikredit och () () G. () PER () i Gäddvik
mot · FZ022160 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om äganderätt till lägenhet i flerfamiljshus I motionen 1975/76:1979 av m. fl. redovisas moderata samlingspartiets syn på olika väsentliga frågor. Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Bostadspolitik i nämnda motion hemställes att hos regeringen anhåller om sådana författningsändringar att direkt ägande av lägenhet i flerfamiljshus möjliggörs. () () () () () G. () () PER ()
mot · FZ022161 · 1976-01-26 00:00:00 — av i och fröken om tim- och dagstudiestöden Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:1442 hemställs 1. att tim- och dagstudiestöd kan utgå även till andra grupper än arbetstagare i enlighet med vad som i ovannämnda motion anförts, 2. att tim- och dagstudiestöden indexregleras, 3. att hos regeringen begära att en plan för den fortsatta utbyggnaden av tim- och dagstudiestöden redovisas för senast i samband med budgetproposition. () ()
mot · FZ022166 · 1976-01-29 00:00:00 — Motion 1975/76:2166 med anledning av propositionen 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen I propositionen 1975/76:92 anför föredraganden bl. a. följande: Eftersom kommunerna skall ha ansvaret för utbyggnaden av barnomsorgen bör de nya driftbidragen utgå endast till kommun. Daghem eller fritidshem som drivs av annan än kommun bör få inräknas i kommunens bidragsunderlag i den mån de ingår i kommunens barnomsorgsplan. Det ankommer sedan på kommunen att besluta om bidrag till den som driver verksamheten. Mot bakgrund av detta uttalande och åberopande vad som anförts i motionen 1975/76:1979 av m. fl. i avsnittet Kyrkliga frågor hemställes att uttalar att kommunerna bör beakta och utnyttja möjligheten att låta daghem eller fritidshem, som drivs av annan än kommunen, ingå i den kommunala barnomsorgsplanen.
mot · FZ02218 · 1976-01-12 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder för att minska väntetiderna vid landets ögonkliniker Väntetiderna vid landets ögonkliniker är alltjämt oacceptabelt långa. Trots att vissa förbättringar skett på en del håll är läget synnerligen otillfredsställande. Att behöva vänta i månader för en behandling kan inte anses vara ett tillfredsställande förhållande. Det vållar hos den vårdbehövande allmänheten irritation och oro. Allmän läkarbrist och ökad efterfrågan på ögonsjukvård är de främsta orsakerna till den besvärliga situationen. De långa väntetiderna har påtalats i , varvid socialutskottet försäkrat att ansvariga myndigheter har särskild uppmärksamhet riktad på förhållandena inom ögonsjukvården samt att åtgärder vidtagits och ytterligare förbättringar planeras. Det är emellertid uppenbart att de åtgärder som är vidtagna inte varit tillräckliga. Läget är sådant att ytterligare insatser bör sättas in för att nedbringa väntetiderna för de patienter som söker vård vid landets ögonkliniker. För att få en uppfattning om relationen mellan vårdbehov och vårdkapacitet vid landets ögonkliniker kan uppgifter hämtas från de s. k. vårdplaneringslistorna. Dessa listor utgör grunden för beståndslistor. Ur de senare kan bl. a. utläsas hur många personer som vid ingången av visst kvartal finns upptagna på vårdplaneringslista, hur många som tillkommer , hur många som avförs genom att behandling påbörjats eller av annat skäl samt - som restpost - hur många patienter som är upptagna på vårdplaneringslista vid kvartalets slut. Dessa uppgifter kan ge en viss uppfattning om relationen mellan vårdbehov och vårdkapacitet. Nedanstående tabell avser tiden 1 kv. År/kvartal Antal på pia- Antalet neringslista anmälda vid kvartalets Antal på planeringsiista vid kvartalets slut Av ovanstående uppgifter framgår att några avsevärda förbättringar inte skett beträffande minskning av väntetiderna, även om viss förbättring kunnat noteras. Faktum kvarstår dock att ytterligare åtgärder måste sättas in för att därmed nedbringa de alltför långa väntetiderna. Antalet ögonläkare måste öka. Enligt beräkningar som företagits av skulle antalet ögonläkare uppskattningsvis behöva öka med ytterligare 300 resp. 400. En prioritering när det gäller läkartjänster är nödvändig inom ögonvårdssektorn. Åtgärder i rekryteringsstimulerande syfte synes vara helt ofrånkomliga. Förslagsvis kunde en generösare tjänstetilldelning verka i denna riktning så att såväl vakanser som nya tjänster kan besättas. Vidare borde ögonläkarna kunna avlastas från en rad enklare rutinåtgärder genom ett bättre utnyttjande av oftalmologassistenterna. Dessa kunde under överinseende av läkare biträda med t. ex. synfältsundersökningar och mätning av ögontryck. Därmed kunde ögonläkarna ägna sig åt mer kvalificerade undersökningar och behandlingar vilka i nuvarande bristsituation blir eftersatta. Vidare bör det vara angeläget med en ökad satsning på medicinsk utbildning av optiker, även detta i syfte att avlasta ögonläkarna i deras arbete. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att ytterligare åtgärder vidtas för att minska väntetiderna vid landets ögonkliniker.