ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G002631 · 1976-01-01 00:00:00 — av om sparstimuierande åtgärder Spararnas medel har genom inflationen starkt urholkats i den utsträckning dessa ej varit placerade i realvärden. Räntegottgörelsen på exempelvis bankmedel har inte heller kompenserat spararna för penningvärdets fall. För kortfristiga bankmedel - de som avser att möta tillfälliga utgiftsbehov - har förmodligen inte heller räntegottgörelsen eller beskattningen av denna någon större betydelse när det gäller den totala omfattningens storlek. Det långfristiga sparandet i bank eller i obligationer torde däremot påverkas av inflationsgraden och av beskattningen. Följaktligen placeras en allt större del av de långfristiga sparandet i realtillgångar, t. ex. i fastigheter, konst o. d., med starka prisstegringar som följd. För de flesta småspararna är emellertid banksparandet eller köp av premieoch sparobligationer den naturliga placeringsformen, och dessa sparare drabbas hårdast av inflationen. Dessutom tillkommer beskattningen av räntegottgörelsen även för relativt små sparbelopp. Med nuvarande möjlighet till avdrag på inkomst av kapital - . för ensamstående och . för makar - beskattas i dagens ränteläge inkomst av kapital överstigande ca . för ensamstående och ca . Dessutom tillkommer att i avdraget ingåräven exempelvis ränta på överskjutande inbetald preliminär skatt, utdelning på aktier m. m. Det inflationsdrabbade sparandet borde särskilt kompenseras genom skattelättnader i forsta hand vid innehav av mindre sparkapital. Detta kunde exempelvis ske genom att varje enskild fysisk person utöver det nuvarande avdraget befriades från inkomstskatt på kapital på högst , som är placerade på bank eller i inhemska obligationer. Flärigenom kunde också bankernas sparfrämjande verksamhet underlättas och nya sparmedel tillföras samhället, bostadsbyggandet och näringslivet. Det inhemska sparandet borde härigenom kunna öka och konsumtionsbenägenheten samt önskan om placering i realvärden minska. Den inhemska obligationsupplåningen borde också kunna öka och därmed minska vårt beroende av den utländska kapitalmarknaden. Slutligen ges de inflationsdrabbade spararna en kompensation som visserligen är begränsad men som tillsammans med en lägre framtida inflationstakt ger spararna en större rättvisa. Under hänvisning till vad som anförts hemställer jag att hos regeringen begär att frågan om befrielse från inkomstskatt på sparkapital på högst , placerade på bank eller i inhemska obligationer, skyndsamt utredes.
mot · G002645 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 645 av m. fl. kommunisterna har genom motioner och interpellationer riktat uppmärksamheten på den del av verksamhet som innebär rapportering och registrering av politiska uppfattningar. Dokumenten över ensidiga intresse av registrering av den politiska vänstern blir allt fler. Händelserna inom sjukvårdsförvaltningen i , där uppenbarligen initierade till skenanställningar i syfte att bevaka radikala arbetare inom förvaltningen, är avskräckande exempel på vilken verksamhet som kan bedrivas under rubriken polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet. I den efterföljande debatten gavs också andra exempel på situationer där det ansågs försvarligt att placera in SÄPO-folk på arbetsplatserna. a. anfördes en situation på Arendalsvarvet i som exempel. Irritation uppstod på grund av införandet av ett nytt avlöningssystem, som för vissa grupper innebar lönereduceringar. Denna för landets arbetsplatser mycket vanliga händelseutveckling ansågs kunna vara motiv för arbetsplatsspioneri av . förmåga att finna säkerhetsrisker bland människor eller företag med kontakter i de socialistiska staterna ger mer intryck av att vara resultat av fördomar och försök att blåsa liv i det vindar än en allsidig uppmärksamhet av främmande länders intresse av vårt land. Som ett exempel på avskräckande SÄ PO-verksamhet kan Morjärvsaffären få tjäna. En man häktades på grundval av sannolika skäl. De sannolika skälen levererades av . De bestod i att den häktade företagit några utlandsresor, gjort utflykter inom det militära skyddsområdet - där f. ö. mannen har sin bostad tillsammans med några övriga tiotal tusen haft gott om pengar och uppträtt mystiskt. Något mer graverande fann inte trots att bostaden rotades igenom från golv till tak. Sedan åklagaren granskat material fattades beslutet att mannen i fråga måste släppas därför att ingenting framkommit som kunde styrka säkerhetspolisens anklagelser. står ansvarig för att en enskild person och hans familj skandaliserades, att personen utställdes som landsförrädare och hölls fängslad i utan grund. Det relaterade fallet är åter ett exempel på grova kränkning av enskilda människors rättssäkerhet och bidrar till att undergräva förtroendet för myndigheterna. 1 bilaga 5 till budgetpropositionen föreslås ett anslag till särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet uppgående till . Mot bakgrund av det tidigare anförda kan 1976/77: 645 vi inte biträda detta förslag. Vår uppfattning är att om ägnade sig åt de uppgifter som har med skyddet av landets säkerhet att göra, upphörde med att spionera på arbetsplatserna, utföra politisk registrering, så skulle anslaget väsentligt kunna reduceras. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att den del av som innebär registrering och rapportering av politisk verksamhet upplöses, 2. att beslutar att anslaget, : Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. i propositionen 1976/77:100 bil. 5 punkt 4, re duceras i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G002797 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 797 av m. fl. om åtgärder för en förbättrad trafiksäkerhet Vägtrafiken som ständigt ökar medför många mänskliga lidanden och tragedier. Trafikolyckorna skördar fler offer än våra vanligaste folksjukdomar. Enligt statistiken för dödades detta år I 172 personer i vägtrafikolyckor. Antalet svårt skadade var 6 728 och antalet lindrigt skadade 14081. Utom de lidanden som drabbar skadade och anhöriga innebär olyckorna stora samhällskostnader för bl. a. sjukvård, nödhjälp, rehabilitering, sociala utgifter, polis, domstolar och försäkringsväsendet. Därtill kommer stora kostnader för produktionsbortfall m. ni. Ett försök att beräkna de totala kostnaderna till följd av trafikolyckorna har gjorts av vägkostnadsutredningen, vilket redovisas i betänkandet Vägtrafiken - kostnader och avgifter (SOU 1973:32). Som exempel kan nämnas att för de trafikolyckor som ägde rum beräknar utredningen kostnaderna enbart för inkomstbortfall till ca 800 milj. kr. Genom bättre information och trafikutbildning kan vi nå ökad trafiksäkerhet. Vi har därför ställt stora krav på bättre grundutbildning för att erhålla körkort och vi har också fått bättry utbildning. Men lika viktig och naturlig borde en kontinuerlig fortsättningsutbildning vara, framför allt med hänsyn till de nya lagar och tillämpningsregler, nya vägmärken m. ni. Även de förändringar i trafikmiljön som ständigt sker utgör skäl för kompletterande fortbildning, särskilt om körkorten är av äldre datum. Utbildningen blir då bättre anpassad till den dagsaktuella trafiksituationen, och de senaste rönen inom trafiksäkerhelsforskningen kan undan för undan tillgodogöras trafikanterna. En sådan vidareutbildning medverkar till att antalet trafikolyckor kan minskas, skadorna bli färre och människoliv räddas. Trafiksäkerhets verket bör därför initiera en trafiksäkerhetskampanj som bl. a. aktualiserar information om trafiksäkerhetsfrågor i massmedia och fortbildning. Kompletterande fortbildning genom trafikkunskapskurser vid våra trafikskolor och genom studiecirklar i trafikkunskap i studieförbundens regi bör prövas av trafiksäkerhetsverket. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande information och fortbildning i trafiksäkerhelskunskap. AXEL () i
mot · FZ021771 · 1976-02-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1771 med anledning av propositionen 1975/76:86 om godkännande av avtal om samarbete mellan och den europeiska atomenergigemenskapen inom området för styrd termonukleär fusion och plasmafysik, m. m. I proposition 1975/76:86 föreslår regeringen att godkänner ett avtal om samarbete mellan och den europeiska atomenergigemenskapen inom området för styrd termonukleär fusion och plasmafysik, m. m. Euratomfördraget, som vi alltså föreslås samarbeta med beträffande fusionsforskning, har som långsiktigt mål att skapa förutsättningar för att upprätta en kärnenergiindustri och i detta syfte bl. a. främja forskning och säkra största möjliga spridning av tekniska kunskaper samt upprätta alla de förbindelser som är ägnade att befrämja kärnenergins fredliga användning. Det är tydligt att fissionsenergi och fusionsenergi här hör nära samman. Båda kräver enorma insatser av kapital och komplicerad teknik och kan antas skapa ett samhälle där den enskilde får allt mindre möjligheter att påverka sin situation. Vi har hört till dem som talat för fusionen som lösning på energiproblemet men börjar bli alltmer tveksamma huruvida den skulle skapa ett energiförsörjningssystem som är önskvärt. Med förslaget i denna proposition går vi definitivt över från grundforskningsstadiet och börjar satsa på teknisk utveckling, med en åtföljande drastisk ökning av kapitalbehovet. Förra budgetåret användes ca 3 milj. kr. Industriministern föreslår nu att 13 milj. kr. skall tas ur det anslag på 16,8 milj. kr. som beräknats till fusion, geotermisk energi, vindenergi och övriga energiformer, dvs. en stor del av de pengar som skulle gå till forskning om förnyelsebara energikällor. Därutöver beräknas 4 milj. kr. komma från forskningsråd och högskolor. Det blir inte mycket kvar till annan, icke konventionell energiforskning. bör enligt vår mening upprätthålla sin grundforskning på området. Innan anslag av denna storleksordning beslutas bör emellertid ordentligt utredas om fusionsenergin kan väntas ge ett energiförsörjningssystem som vi vill ha. Medel till forskning beträffande fusionsenergi bör endast utgöra en mindre del av de 16,8 milj. kr. som beräknats för delprogrammen Fusionsenergi, Geotermisk energi, Vindenergi och Övriga energiformer. Med hänvisning till ovanstående hemställes 1. att avslår prop. 1975/76:86, 2. att hos regeringen anhåller om utredning beträffande konsekvenserna av ett energiforsörjningssystem, baserat på fusionsenergi, i vårt land. () ()
mot · FZ022167 · 1976-02-04 00:00:00 — 1975/76 2167-2168 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:93 ined förslag till lag om utjämning av taxorna för fjärrtransporter av gods med lastbil till och från I propositionen 1975/76:93 föreslås en ny lag i syfte att helt utjämna taxorna för godstransporterna till och från i förhållande till övriga landet. Lagen har karaktären av en fullmaktslag, som ger regeringen möjlighet att föreskriva högsta pris för inrikes fjärrtransport av gods med lastbil till eller från . För att trots gällande transportstöd eliminera kvarstående merkostnader för sjötransport och hamnavgifter, ca 7 milj. kr., skulle särskilda trafikavgifter uttagas. ASG, m. fl. trafikföretag skulle således debitera alla sina godskunder i landet antingen en med 0,5-0,7 o generellt förhöjd frakt eller i annat fall en särskild avgift om . per sändning (fraktsedel). Om ett sådant arrangemang har SPK på regeringens uppdrag förhandlat med nämnda företag. Företagen har dock - med åberopande av gällande trafikpolitiska principer och med hänsyn till att trafikföretagen inom lastbilstrafiken, utom under prisstopp, har att självständigt bestämma sina fraktpriser utifrån rådande kostnadsläge och trafikförutsättningar - avböjt medverkan i den tilltänkta inkasserings- och om fördel ni ngsverksamheten. Näringsliv och befolkning på har successivt fått sina transport- och resevillkor förbättrade genom det av beslutade transportstödet för . Kvar finns vissa merkostnader hänförliga till det faktum att är en ö. Dessa merkostnader hänförs till det sjötillägg som måste tas ut för att täcka färje- och hamnavgifter jämte omkostnader föranledda av överfarten mellan fastlandshamn och . Behovet av denna täckning bekräftas av SPK. Av utredningen framgår även att beläggningen på färjetrafiken inte svarar mot det schablonvärde, per längdmeter, som förutsatts vid beräkningen av transportstödet. Obalanser i transportflödet till resp. från påverkar också. Stora skillnader i godsbeläggning föreligger dessutom mellan de olika företagen i . De angivna kostnadsfördyrande olägenheterna bör undanröjas genom rationaliseringar av såväl lastbils- som färjetrafiken och inte genom konserverande avgifter. Den metod som föreslås för att neutralisera sjötillägget är enligt vår mening inte lämplig. En enklare och mera rättvis väg är att täcka kostnadsskillnaderna inom ramen för nu gällande transportstöd. Utformningen av detta stöd bör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen utser. 1 1975/76. Kostnaderna bör täckas inom ramen tor förslagsanslaget Transportstöd för Gotgland, vilket därför bör ökas med motsvarande belopp, 7 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att med avslag på propositionens förslag till lag beslutarom neutralisering av merkostnaderna för sjötillägg m. m. vid transporter från och till att regleras genom anslaget Transportstöd för , 2. att därför till Transportstöd för för /77 anvisar ytterligare 7 milj. kr. utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen. () ()
mot · FZ022168 · 1976-02-04 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:93 med förslag till lag om utjämning av taxorna för fjärrtransporter av gods med lastbil till och från I propositionen 1975/76:93 föreslås lag om utjämning av taxorna för fjärrtransporter av gods med lastbil till och från . Syftet med denna lag är att de merkostnader som f. n. åsamkas transporter till , bl. a. beroende på s. k. sjötillägg, skall kunna elimineras. Detta är ett vällovligt syfte, och angelägenheten av gynnsammare betingelser för den näringsgeografiska utvecklingen för del är väl dokumenterad. Emellertid torde det system som föreslås i propositionen i form av särskilda avgifter för fjärrtransporter i företagen regi vara ett principiellt allvarligt avsteg från tillämpade principer i vad avser taxesättning för godstransporter. Enligt min mening kan nu föreslagen lag om s. k. högsta priser i kombination med medgivande av kompenserartde intäktshöjningar i form av extra avgifter inte accepteras. Regeringen bör ompröva den i propositionen föreslagna finansieringen av en kostnadsutjämning av gods med lastbil till och från . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att med avslag på propositionen 1975/76:93 hos regeringen anhåller om nytt förslag om stöd till fjärrtransporter av gods med lastbil till och från .
mot · FZ022170 · 1976-02-09 00:00:00 — 1975/76 2170-2172 Motion 1975/76: 2170 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:53 om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Vi ser med oro på den snabba koncentrationen av makt och ägande inom näringslivet . Den hindrar spridningen av makt och ansvar och försämrar konsumenternas möjligheter att få sina intressen tillgodosedda. Därför är det nödvändigt att sätta stopp för en ytterligare koncentration och skapa förutsättningar för ett mer decentraliserat näringsliv: O Lagstiftningen mot monopol och karteller måste skärpas och en offentlig kontroll av foretagsfusioner införas. O De anställda bör ges ökad medbestämmanderätt. O Mindre och medelstora företag måste få goda arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter. 0 Staten får inte styra företagen inifrån. Offentlig styrelserepresentation i privata företag skapar en oklar ansvarsfördelning mellan enskilda och offentliga intressen. Den innebär att riksdagsmän och kommunalpolitiker kommer att vara med och fatta beslut 1 företagens styrelser som de i andra sammanhang skall pröva. Det försvagar den offentliga kontrollen av företagens verksamhet och leder till att viktiga avgöranden undandras allmän insyn och kontroll. De anförda synpunkterna på statliga och kommunala representanter i företagens styrelser gäller också affärsbankerna. Ett växande offentligt inflytande i bankerna genom representation i beslutande organ på olika nivåer skärper den redan starka koncentrationen inom kreditväsendet och skapar förutsättningar för en maktutövning i det tysta som vi inte kan acceptera. Den nödvändiga styrningen och kontrollen av bankernas verksamhet bör ske under öppenhet och insyn. I propositionen 1975/76:53 föreslås en omfattande utvidgning av det nuvarande systemet med offentliga styrelserepresentanter i affärsbankerna. Av de skäl som vi anfört ovan anser vi att en sådan utvidgning inte bör komma till stånd. Den skulle bl. a. leda till ökad central styrning av bankernas verksamhet. Det är enligt vår mening inte önskvärt, eftersom förutsättningen för ett decentraliserat näringsliv är ett decentraliserat kreditväsende. 1 1975/76. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att avslår propositionen 1975/76:53. () ()
mot · FZ022178 · 1976-02-10 00:00:00 — Motion 1975/76: 2178 med anledning av propositionen 1975/76:106 med förslag till lag om felparkeringsavgift, m. m. I propositionen 1975/76:106 läggs fram förslag till bl. a. en lag om felparkeringsavgift. Vid de flesta former av parkeringsförseelser avses den nuvarande parkeringsboten bli ersatt med en avgift på lägst 50 och högst . Invändningar mot parkeringsanmärkning avses inte inverka på fordonsägarens skyldighet att betala avgiften, men om invändningen godtas vid en efterföljande rättslig prövning skall avgiften återbetalas. Enligt 9 § i den föreslagna lagen skall fordonsägaren hos polismyndigheten kunna bestrida betalningsansvaret. Om polismyndigheten inte undanröjer betalningsskyldigheten skall talan mot beslutet enligt 10 § kunna föras till tingsrätten. Vid domstolens handläggning skall ärendelagen tillämpas, dock med bl. a. det undantaget att tingsrätten skall vara domför med en domare. Mot tingsrättens beslut skall enligt 10 § sista stycket talan inte få i vanlig ordning föras till hovrätt. Vi vänder oss mot denna inskränkning i möjligheterna att få talan prövad i högre instans och anser att besvär enligt den föreslagna lagen skall få föras till hovrätt utan inskränkning. En sådan ordning har också föreslagits i den departementspromemoria som ligger till grund för propositionen. Det framgår inte heller av propositionen att remissinstanserna hade något att invända mot promemorieförslaget i detta hänseende. Departementschefen för sin del konstaterar emellertid helt enkelt att den i propositionen föreslagna möjligheten till prövning i en domstol är till fyllest med hänsyn till sanktionens ringa storlek och arten av de frågor som kan komma upp till bedömning. Vi anser inte att propositionens förslag fyller de krav på rättslig prövning och de rättssäkerhetsanspråk som medborgarna har rätt att ställa. Även så relativt låga belopp som . känns betungande att behöva betala, om man inte kan få betalningsskyldigheten prövad i vedertagen ordning. Det är en unik tanke att man inte skulle kunna få fullfölja talan mot ett avgörande av tingsrätt. Den hittillsvarande prövningen i överrätt i parkeringsmål har inneburit att en praxis stadgats och kunnat vinna efterföljd. En sådan ordning erfordras också med den föreslagna lagen. Tingsrätter kan naturligtvis inte fungera som prejudikatinstanser. Härtill kommer att ärenden om felparkeringsavgift i tingsrätt enligt den föreslagna ordningen kan komma att handläggas av tingsnotarie. Detta är i och för sig godtagbart men endast under förutsättning att det består fullföljdsmöjlighet till hovrätt. Under hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1975/76:106 1. beslutar att 10 § sista stycket förslaget till lag om felparkeringsavgift utgår ur lagtexten, 2. hos regeringen hemställer om de förslag till jämkningar i lagstiftningen i övrigt som erfordras för att genomföra fullföljdsmöjlighet till hovrätt. () ()
mot · FZ022183 · 1976-02-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering och lokalisering m. m. 1 propositionen 1975/76:89 som berör lärarutbildningens dimensionering och lokalisering föreslås en utökning av teckningslärarutbildningen med 24 platser under kommande budgetår. Bland teckningslärarna själva föreligger stor oro inför möjligheten av en alltför stor utbildningskapacitet på området. Det är angeläget att den ryckighet som präglat planeringen av lärarutbildningen inte fortsätter. En ökad dimensionering av en utbildning måste ha sin motsvarighet i ett långsiktigt behov på arbetsmarknaden. Med nu kända förhållanden gäller inte detta teckningslärarutbildningen. Den föreslagna utökningen med 24 platser leder till en motsvarande ökning av arbetslösheten bland teckningslärarna . 1 det läget måste antingen teckningslärarnas arbetsmarknad vidgas eller utbildningen skäras ned. Det bör nämligen påpekas att den prognos som ligger till grund för propositionen i denna del grundar sig på att teckningslärarna inte skall ha full tjänstgöring. En breddning av utbudet av högre utbildning i är angelägen. Det måste vara ett av statsmakternas instrument för att hävda högskoleverksamheten där. Teckningslärarutbildning bör därför starta i i den omfattning som föreslås i propositionen. Enligt vår mening är det emellertid logiskt att minska teckningslärarutbildningen i i motsvarande omfattning. För en sådan ordning talar också tillgången till behöriga teckningslärare i olika regioner. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande teckningslärarutbildningens dimensionering och lokalisering. 1 1975/76.