ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02994 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 994 av m. fl. om värderingen av djur vid taxering för inkomst av jordbruk Den nya jordbruksbeskattningslagen, som efter en övergångsperiod skall tillämpas av alla landets lantbrukare, innebär i vissa avseenden olägenheter. I beskattningshänseende skiljer lagen på lagertillgångar och anläggningstillgångar, vilket innebär en rättvis uppdelning från skattesynpunkt. Emellertid skall i jordbruksdriften ingående djur anses som en lagertillgång. Detta innebär att värdestegringen på djur blir successivt beskattad oaktat det kapital som investerats i djurbesättningar mera är att jämställa med anläggningstillgångar. Detta förhållande i kombination med nu pågående inflation innebär stora påfrestningar för enskilda lantbrukares likviditet. I lantbruksföretag med specialiserad animalieproduktion, exempel vis mjölkproduktion, är dessa problem mycket markanta. Från såväl rättvise-som produktionssynpunkt måste en ändring av skattereglerna komma till stånd. 1 ett läge då det från samhällets sida görs stora ansträngningar att främja en rationell mjölkproduktion och upprätthålla en viss mjölkinvägning bör skattereglerna utformas så, att dessa ansträngningar inte onödigtvis hindras. Ett sätt att lindra beskattningen av värdetillväxten av djur är att genomföra en indexreglering. Härvid skulle beskattningen av djurvärdena inte belasta det enskilda lantbruksföretagets likviditet i samma utsträckning som är fallet. Likaså skulle beskattningen av värdetillväxten av djur te sig mindre stötande för lantbrukare som av naturliga skäl inte under pågående lantbruksdrift - exempelvis flerårig mjölkproduktion - tillgodogör sig någon värdetillväxt. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående index reglering av värdetillväxten av djur jämte beskattning av djurvärden. L. () i . NISSER (m) () i Vrångebäck
mot · FZ02995 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 995 om befrielse för ideella organisationer från skyldighet att utgiva allmän arbetsgivaravgift Enligt kommunalskattelagen, förordningen om statlig inkomstskatt samt arvs- och gåvoskatteförordningen är vissa ideella organisationer i princip befriade från att erlägga inkomst-, arvs- och gåvoskatt. Denna frihet från skatt har varit nödvändig för att organisationerna skall kunna fortleva och utöva sitt ideella arbete till gagn för allmännyttan. har emellertid olika pålagor av fiskal natur kommit att drabba också dessa organisationer. Att den organisation som är befriad från inkomst-, arvs- och gåvoskatt skall erlägga allmän arbetsgivaravgift, som ju i realiteten är en ren beskattning, är ologisk och otillfredsställande. För de berörda organisationerna är skyldigheten att betala löneskatt ytterligt betungande. Den skyldigheten motverkar effekten av den övriga skattebefrielsen och belastar organisationernas verksamhet på ett ytterst olyckligt sätt. Dessa organisationer borde därför rimligen vara befriade från skyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de ideella organisationer som i princip är befriade från att erlägga inkomst-, arvs- och gåvoskatt även skall befrias från skyldigheten att utge allmän arbetsgivaravgift.
mot · FZ02999 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 999 av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:77 om avveckling av s. k. faktisk sambeskattning I motion med anledning av regeringens proposition 1975/76:79, vari föreslagits restriktioner att uppdela ett fåmansbolags inkomster på familjemedlemmar, har vi yrkat 1. att gränsen , som föreslås i propositionen, för makens arbetsinsats sänks , 2. att tredjedelsbegränsningen enligt propositionens förslag slopas, 3. att arbetsplatsens belägenhet blir utan betydelse för möjligheten att undvika sambeskattning, 4. att ersättning till barn godtages såsom avdragsgill, om barnet med sina övriga inkomster uppnår beskattningsbar inkomst. Likartade bestämmelser som föreslås i propositionen 1975/76:79 föreslås också i propositionen 1975/76:77 såvitt gäller enskilt företag. Motsvarande jämkningar, som vi enligt ovan föreslagit med anledning av propositionen 79 bör även vidtagas i lagförslaget i propositionen 77. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med anledning av vad som anförts hemställs att beslutar att i lagförslaget i propositionen 1975/76:77 vidtages de i motionen under punkterna 1-4 nämnda justeringarna. () () () ()
mot · G0021 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77 1-3 av m. fl. om laddning av , m. m. Remiss till utskott vägrad.
mot · G0021071 · 1976-01-25 00:00:00 — 1976/77 1071-1081 om lika folkpension oberoende av civilstånd Principen om att varje människa, oavsett kön och civilstånd, skall räknas som en självständig individ börjar alltmer slå igenom i lagstiftningen. Män och kvinnor bör därför behandlas lika inom socialförsäkringarna och pensionssystemet. Vid ett flertal tillfällen har från pensionärshåll kravet rests om lika folkpensionärsförmåner oberoende av civilstånd. Kravet har också förts fram i . Principiella skäl talar för jämställdhet mellan män och kvinnor även inom folkpensioneringen. De nuvarande bestämmelserna gör det ekonomiskt ofördelaktigt för pensionärer att vara gifta. har också enhälligt tagit ställning för principen om lika pension oberoende av civilstånd och begärt en allsidig utredning av frågan. Folkpensionen inberäknat fullt pensionstillskott för ensam pensionär är /år och /år för pensionärspar. Detta innebär skillnader i fråga om folkpensionsförmåner för gifta och ogifta. Detta stämmer inte med den numera erkända principen om äktenskapet som en form för frivillig samlevnad mellan självständiga individer. Ett genomförande av en reform som ger pensionärerna lika folkpension oberoende av civilstånd är mycket kostnadskrävande. Detta får emellertid inte motivera att man avstår från att söka styra utvecklingen i önskad riktning. Reformen bör kunna genomföras steg för steg, men även en reform som genomförs stegvis kräver planering. Det är angeläget att en sådan redan nu kommer till stånd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag till en plan för genomförande av lika folkpension oberoende av civilstånd. () /ENKEL (fp) 1 1976/77.
mot · G0021097 · 1976-01-01 00:00:00 — Det är dock inte realistiskt att räkna med att institutionsvård helt skall kunna undvaras. Med den inriktning och den roll vi vill ge institutionsvården blir den en del av de samlade insatser socialvården kan erbjuda. Härigenom bör institutionsvården kunna avdramatiseras, så att den av de berörda inte upplevs negativt. Den kommer då att ingå som en naturlig del i en framtida socialtjänst, som präglas av en helhetssyn i fråga om samhällets stöd till den enskilde. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om mål och riktlinjer för socialvårdens reformering. () () ()
mot · G0021209 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 1209 av herrar Wirmark och i om weekendresor med charterflyg Det finns ett betydande intresse hos den svenska allmänheten för prisbilliga weekendresor med flyg till huvudstäderna i . , , , och är exempel på särskilt eftertraktade resmål för sådana weekendresor. De nu gällande skandinaviska charterreglerna innebär i praktiken ett totalförbud för charterbolagen att anordna sådana weekendresor. Det enda undantaget från detta förbud är en rätt att anordna weekendresor in till från andra länder i . Eftersom sådana resor inte får ordnas ut från eller mellan de skandinaviska huvudstäderna saknar denna rätt praktisk betydelse. Vilket charterbolag låter sig lockas att flyga turister in till vid början av en weekend när man saknar rätt att ta med några passagerare för returflygning förrän två, ? Detta totalförbud motiveras i de båda senaste departementsutredningarna om charterreglerna (Betaenkning om chartersporgsmål , s. 55 och Indstilling om chartersporgsmål s. 18) med att SAS skulle ha ett berättigat intresse av ett sådant förbud. Enligt vår mening bör allmänhetens krav på en acceptabel tillgång till prisbilliga weekendresor av detta slag väga mycket tungt. Någon sådan acceptabel tillgång finns nämligen inte, trots att SAS inom ramen för sin linjetrafik i viss utsträckning befordrar weekendresenärer till rabatterade priser. Det som brister är att tillgången på resor med weekendrabatt är långt mindre än efterfrågan, eftersom SAS tar med weekendresenärer endast på sådana platser i planen som man inte lyckats sälja till fullt pris. Vidare torde priserna på SAS weekendresor, även om de är rabatterade, vara betydligt högre än de skulle vara om charterbolagen tilläts konkurrera med SAS om weekendresenärerna. I vad mån SAS intressen över huvud taget skulle skadas av att man häver detta totalförbud förefaller oss mycket tveksamt. Oss veterligt har aldrig någon verklig utredning om detta företagits. Ifrågavarande totalförbud vilar därför på en mycket lös grund. Enda sättet att få ett verkligt faktaunderlag för ett ställningstagande i denna fråga torde vara att medge weekendresor mellan huvudstäderna för charterbolagen . För att effekterna av denna trafik både för allmänheten och SAS skall kunna klart avläsas borde troligen en sådan försöksperiod icke understiga . bör t. ex. också studeras effekten av denna trafik från valutasynpunkt. Man kan inte utesluta att weekendtrafiken till kan bli väsentligt större än från . I så fall skulle värdefull valuta kunna tillföras genom denna trafik. Under hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om att en sådan ändring införs i de nuvarande skandinaviska charterreglerna att weekendresor med flyg till huvudstäder i blir tillåtna för charterbolagen .
mot · G0021248 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 1248 om begränsning av lyxbetonad energikonsumtion För att nå resultat i åtstramningen av energikonsumtionen måste man ta till vara också de möjligheter som ligger i till synes blygsamma åtgärder. Kan man göra sådana konkreta ingripanden, får det dessutom en betydelsefull psykologisk effekt och ger stöd åt annat energisparande. På några områden leder den stigande standarden till en energikonsumtion som måste betecknas som lyxbetonad och som därför bör kunna hållas tillbaka. Ett sådant är de allt vanligare enskilda swimming-poolerna med tempererat vatten. Då det gäller pooler som värms med överskottsvärme från värmekraftverk är användningen närmast positiv, eftersom varmvattenförbrukningen är en del i det nödvändiga kylsystemet. Annorlunda är det då det gäller privata pooler, som värms med egen oljepanna eller med vatten från andra fjärrvärmeverk än värmekraftverken. Enkla solvattenvärmare med tillräcklig kapacitet för exempelvis uppvärmningen av en swimming-pool finns nu i handeln eller kan för låg kostnad tillverkas av brukaren själv. Det är alltså inget tekniskt eller ekonomiskt stort ingrepp att begära att all uppvärmning av swimming-pooler, vilka inte tempereras med spillvärme från värmekraftverk, sker med solvattenvärmare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär initiativ i syfte att minska den energikonsumtion som kan betecknas som lyxbetonad, t. ex. i de enskilda swimming-poolerna. den 25 janauri 1977
mot · G0021249 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77: 1249 av om exportstödet till träbearbetningsindustrin 1 årets budgetproposition föreslås att exportstödet till den träbearbetande industrin ökas med . För industrins del är detta en utomordenligt positiv utveckling. För att stödet skall ge den avsedda stimulansen till exportökning krävs emellertid att villkoren för erhållande av stöd modifieras något. har stöd utgått endast till kollektiva åtgärder, vilket även skulle gälla i fortsättningen enligt propositionstexten. Individuella exportåtgärder är stödberättigade endast inom teko-industrin. Erfarenheterna av de vidtagna exportåtgärderna utvisar att ett stort behov föreligger av företagsindividuellt exportstöd även inom den träbearbetande industrin. Vissa initialkostnader vid exportmarknadsupparbetning kan bäras gemensamt, men föreligger behov av att ett företag enskilt vidtar åtgärder. Inom den träbearbetande industrins småföretag är resurserna vanligen knappa och möjligheterna till utveckling av nya marknader mycket begränsade. Däremot finns intressanta produkter för export och idéer om hur dessa kan marknadsföras utomlands. Det är ej alltid säkert att detta kan ske inom ramen för kollektiva åtgärder. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att exportstöd till den träbearbetande industrin från och med /78 även skall avse individuella insatser.
mot · G0021265 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77:1265 av herrar i och i om ökade regionalpolitiska insatser för Utvecklingen inom näringslivet uppvisar f. n. oroande komplikationer för sysselsättningen inom en rad olika branscher och, beroende på dessa branschers lokalisering, allvarliga risker för sysselsättningen inom vissa områden av landet. I är oron för sysselsättningen särskilt stor i södra delen, eller med som centralort. I en av i publicerad undersökning om näringsliv konstateras, att denna del av landet uppvisar obalansproblem som är av den arten att de fordrar ökade regionalpolitiska insatser för att garantera befolkningen trygghet i arbetet och inkomster som är mer likvärdiga med rikets än som f. n. är fallet. Orsakerna till den bristande balansen är främst att finna i den ensidiga arbetsmarknaden och att denna i huvudsak är inriktad på en tillbakagående näringsgren, nämligen teko. Ensidigheten illustreras av att av de i tillverkningsindustrin sysselsatta inom området arbetar inom tekobranschen, trots att denna bransch förlorat en tredjedel av antalet sysselsatta. Den successiva nedgången inom teko belyses av följande sifferserie: År Antal sysselsatta prognos, som bedöms vara mycket optimistisk, förutser en nedgång till ca 11 1980. Sedan utredning genomfördes har läget inom tekobranschen ytterligare försämrats. Varselsituationen för tekoföretag har skärpts väsentligt och förelåg kvarstående varsel i A-region för ca 1 100 anställda vid ett 40-tal tekoföretag. Ett par tillkommande varsel per dag är ingen ovanlighet. Den kraftigt minskade sysselsättningen inom teko har endast i begränsad utsträckning kunnat ersättas med ökade arbetstillfällen inom andra branscher. Inom kommun beräknas t. ex. antalet arbetstillfällen inom teko ha minskat med ca 5 500, medan tillkommande sysselsättningar uppgått till ca 2 000. Denna förändring har lett till en befolkningsminskning i regionen, som för kommuns vidkommande utgör drygt 3 000 personer. 26 000 23 000 18000 Genom att många i tekoindustrin sysselsatta invandrare återvänt till sina hemländer och genom en betydande utflyttning av ung färdigutbildad arbetskraft från regionen har den registrerade arbetslösheten inte varit besvärande hög. En fortsatt nedgång i sysselsättningsfrekvensen kan dock väntas slå igenom i arbetslöshetssiffrorna, när kvarstående varsel går i verkställighet . Ungdomsarbetslösheten är redan oroväckande hög. Ur regionalpolitisk synpunkt är det nödvändigt för statsmakterna att medverka till att upprätthålla sysselsättningen i denna starkt industrialiserade del av och att successivt ge näringslivet en mer varierad sammansättning. En del regionalpolitiska insatser har gjorts men åtgärderna har inte varit tillräckliga. Utöver det förslag om stöd till tekobranschen som enligt budgetpropositionen kommer att framläggas är det nödvändigt att alla de åtgärder som f. n. kan användas inom allmänna stödområdet åtminstone temporärt kan tas i anspråk inom . Med hänvisning till ovanstående hemställes att uttalar att bör bli föremål förökade regionalpolitiska insatser.
mot · G002155 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77 155-161 Motion 1976/77:155 av och om tidigareläggning av ombyggnaden av Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:162 av och hemställs 1. att uttalar att ombyggnaden av tidigareläggs i planeringen. () () 1 1976/77.
mot · G002159 · 1976-01-01 00:00:00 — Motion 1976/77:159 av och om utlokaliseringen av SIFU, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/77:162 av och hemställs 1. att uttalar att utlokaliseringen av SIFU till bör påskyndas, 2. att beslutar att hos regeringen anhålla om en utbyggnad av företagarföreningens verksamhet i , 3. att beslutar att strukturstödet till tekoindustrin även bör omfatta ett överförande av resurser från tekoproduktion till andra produktområden.
mot · G0021593 · 1976-01-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:116 om ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. I propositionen 1976/77:116 lägger regeringen bl. a. förslag till ändring av patientavgifterna, förändring av reglerna för inkomstberäkning vid delpension och förslag till anslutning av offentligt anställda läkare till sjukförsäkringen. I partimotionen 1976/77:958 har kommunisterna utvecklat sin uppfattning om hur hälso- och sjukvården bör byggas upp. En del av den kritik som riktas mot sjukvården gäller de stigande vårdkostnaderna. I motionen 1976/77:959 föreslår vpk att patientavgifterna skall slopas. Motiveringen är att dessa avgifter drabbar de sämst ställda i samhället. Även de som ofta behöver uppsöka sjukhusvård drabbas hårt av avgifterna. Regeringen har föreslagit att patientavgifterna skall höjas från 15 till högst . per läkarbesök och från 7 till högst . per besök för sjukvårdande behandling, detta att gälla fr. o. m. . föreslås att sjukvårdshuvudmännen får ökade ersättningar från sjukförsäkringen. Ersättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen föreslår vi skall höjas till . per läkarbesök och till . per besök vid sjukvårdande behandling. Med detta medelstillskott till sjukvårdshuvudmännen skulle patientavgifterna kunna slopas helt. Detta anser vi vara en angelägen förbättring som bör finansieras genom en höjning av socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen för arbetsgivare m. fl. Vpk bekämpar all privatisering av sjukvården. Det förslag som regeringen lägger innebär ökade möjligheter för s. k. fritidspraktiker att ansluta sig till försäkringen, om vederbörande fullgör en heltidstjänst i offentlig vård. Ett sådant förfarande måste vara till förfång för den offentliga vården och bör därför avslås. Vidare föreslår regeringen försämring av delpensionen genom att lägga ett förslag omatt den skall sänkas, om den delpensionerade tjänar mindre än den timlön pensionen är beräknad på. 1 vissa fall är omflyttning av arbetare som uppbär delpension en nödvändighet. Men om detta nya arbete räknat betingaren lägre lön än det gamla, skall den arbetande inte bara erhålla lägre lön utan också lägre pension enligt regeringens förslag. En sådan försämring kan inte vpk ansluta sig till utan yrkar avslag på förslaget. Med hänvisning till ovanstående motiveringar föreslås att beslutar 1. att i propositionen 1976/77:116 avslå punkten 5 i hemställan. 2. att i propositionen 1976/77:116 avslå förslaget beträffande anslutning av offentligt anställda läkare till sjukförsäkringssystemet, « 3. att hos regeringen begära att ersättningen till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen höjs i sådan grad att patientavgifterna sätts till Okr. och att detta finansieras med en höjning av socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen för arbetsgivare m. fl., att gälla fr. o. m. . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · G0021644 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77:1644 av m. fl. med anledning av propositionen 1976/77:145 om ändrade tider för allmän fastighetstaxering I propositionen föreslås, att den allmänna fastighetstaxering, som enligt nuvarande regler skall ske , i stället skall äga rum . Som motiv för förskjutningen anger budgetministern i första hand förändringarna inom taxeringsorganisationen i samband med den s. k. RSreformen. Övergången till det nya taxeringsförfarandet i första instans är självfallet förenad med vissa svårigheter för de berörda myndigheterna, inte minst med tanke på att dessa myndigheter kommer att tillföras ny personal i stort antal. RS-reformen bygger emellertid på en successiv rekrytering av personal och en omfattande utbildning av denna. Regeringen har förutsatt att rekrytering av personal skall fortsätta som planerat, oavsett den senareläggning av genomförandet av taxeringsreformen med som regeringen har föreslagit i prop. 1976/77:138. Riktpunkten förde organisatoriska ändringarna inom länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna bör enligt regeringens bedömning vara . Huvuddelen av förberedelsearbetet för en fastighetstaxering 1980 kommer emellertid att äga rum . Svårigheterna att, med hänsyn till RS-reformen, genomföra den allmänna fastighetstaxeringen 1980 bör därför enligt vår mening inte överdrivas. Vi är givetvis medvetna om att den allmänna fastighetstaxeringen är mycket resurskrävande för såväl RSV som länsstyrelserna, men enligt vår mening kan dessa svårigheter inte få väga så tungt, att man bortser från de betydande nackdelar som är förenade med ett uppskov av fastighetstaxeringen. Höjda taxeringsvärden på fastigheter medför ökat skatteunderlag för staten och kommunerna. En framflyttning av den allmänna fastighetstaxeringen medför alltså ett inkomstbortfall för det allmänna. Eftersom prisökningen på fastigheter är mycket snabb, får, som har framhållit, den nu föreslagna förlängningen av taxeringsperioden betydande effekter på skatteintäkterna. Regeringens förslag bör därför enligt vår mening avvisas. har också framhållit att en förlängning av taxeringsperioden skulle få negativa följdverkningar med hänsyn till att vissa större kommuner antingen redan beslutat om eller också förbereder beslut om en direkt anknytning mellan fastighetstaxeringsvärdena och underlaget för tomträttsavgäld. Enligt vår mening kan det finnas skäl för kortare taxeringsperioder i fram1 1976/ 77. 3 sami Nr 1644-1646 Möjligheterna att gå över till någon form av fortlöpande fastighetstaxering utreds f. n. Till följd av den snabba prisutvecklingen på fastigheter kommer varje förskjutning av fastighetstaxeringen att leda till ännu kraftigare stegringar av taxeringsvärdena än som annars skulle bli fallet. Budgetministern har själv pekat på olägenheterna av att låta en kraftig ökning av taxeringsvärdena slå igenom på en gång. Också detta talar enligt vår mening mot den av regeringen föreslagna förskjutningen av den allmänna fastighetstaxeringen. Vi yrkar med hänvisning till det anförda att avslår propositionen 1976/77:145 () () () () () () () () HANS () i
mot · G002175 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77 175-182 Motion 1976/77: 175 av herrar i och om statsbidrag till internationella anseende är stort. Till stor del bygger denna positiva bild av på att vi tagit ställning för alla länders rätt att själva ordna sina förhållanden. I många länder råder dock ofrihet, och många människor får lida mycket för sin politiska eller annan uppfattning vilken inte stämmer med makthavarnas. Som nation kan inte göra så mycket, ofta beroende på principen om icke-inblandning i andra länders inre angelägenheter. Här har dock utfört ett berömvärt arbete. Opinionsarbetet har ofta resulterat i frisläppandet av flera politiska fångar. Antalet politiska och av annan anledning gripna fångar synes inte minska, och våldet samt förtrycket av dessa ser också ut att öka. Av den anledningen blir det arbete som bedriver allt viktigare. Därför borde utredas om inte av tillgängliga anslag för internationellt biståndsarbete också stöd till skulle vara den bästa formen att hjälpa politiska fångar i världen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att ger regeringen till känna vad i motionen sagts om stöd till i dess arbete för politiska fångar. den 18 jauari 1977 () ()
mot · G0022 · 1976-01-01 00:00:00 — av m. fl. om den svenska järn- och stålindustrins situation Remiss till utskott vägrad.