mot · FZ02244 · 1976-01-13 00:00:00 — 1975/76 244-251 Motion 1975/76: 244 av m. fl. om ökad insyn i statliga företag har den statliga företagssektorn växt snabbt i omfattning. Det har till en del skett genom nyetableringar men framför allt genom uppköp av privata företag. har staten t. o. m. legat i loppen på listan över företagsuppköp. Någon säker uppgift om antalet statliga företag finns dock inte. Med det växande statliga företagsengagemanget har följt allt större krav på att ställa kapital till förfogande. Det har gällt medel för företagsköp, nyetableringar, investeringsprogram m. m. samt för att täcka uppkomna förluster. har anslagit ca 1 500 milj. kr. till statliga företag och beviljat lån eller ställt lånegarantier för mångdubbelt större belopp. I takt med att den statliga företagssektorn byggs ut får frågan om insyn och kontroll av denna allt större betydelse. har gått i spetsen för en allmänt ökad insyn i företagen, privata såväl som offentliga, t. ex. genom styrelserepresentation för de anställda, bättre och öppnare årsredovisningar och ökat informationsutbyte mellan företag och myndighet. Dessa krav är i huvudsak tillgodosedda och därmed har förutsättningar skapats för större öppenhet inom företagssektorn. Det är bra. Men därutöver måste som ytterst ansvarig för den statliga verksamheten ställa särskilda krav på insyn i statliga företag. Det är viktigt bl. a. för att förhindra att dessa växer upp till en stat i staten utanför de politiskt valda organens kontroll. Enligt vår mening bör tillförsäkras sådan insyn att den kan 1. bilda sig en uppfattning om omfattningen av det statliga företagsengagemanget såväl totalt som inom olika branscher, 2. följa utvecklingen för enskilda statliga företag, 3. kontrollera om verksamheten i statliga företag och företagsgrupper bedrivs effektivt och följer uppdragna riktlinjer. har möjlighet till insyn på flera olika vägar: O Genom publikationen får såväl riksdag som allmänhet en bild av utvecklingen inom den statliga företagssektorn. Den har dock åtskilliga brister från insynssynpunkt. Den allvarligaste är att redovisningen av det statliga företagsengagemanget är ofullständig. Flera större företagsgrupper saknas helt eller redovisas på ett sätt som gör det omöjligt att få en klar bild av dem. I den senaste upplagan av företag förekommer t. ex. inte alls mångmiljonföretaget eller , ett stort tomt- och fastighetsbolag 1 1975/76. 1975/76: 244 med nära anknytning till . Och investmentbolaget , som äger ett 45-tal företag, nämns bara i förbigående. En annan svaghet är att bilden av de statliga företagen ofta blir alltför allmän och glättad. Det är sällan som problemen kommer fram. O Årsredovisningarna för de statliga företagen är naturligtvis tillgängliga även för . En del företag ser t. o. m. till att ledamöter automatisk får dem. Men det finns också företag som ogärna lämnar ut sin redovisning. I många fall är årsredovisningarna bra och öppna, men det finns också en hel del företag med årsredovisningar som ger relativt liten information. En genomgående brist är att man inte lämnar någon redogörelse för de sociala förhållandena i företaget (personal, arbetsmiljö etc). Oavsett kvaliteten ställer det sig svårt att bilda sig en uppfattning om den statliga företagssektorn via årsredovisningarna för enskilda företag. Bara att samla in dem kräver en orimligt stor arbetsinsats. För Stals/örelafisf-mppen har vissa speciella insynsmöjligheter skapats: O 18 av ledamöter har rätt att delta i för att ställa frågor om företaget och dess verksamhet. Det är en viktig informationskanal. Men den medger knappast någon mer djupgående eller systematisk genomgång av situationen för de olika företagen inom . En annan svaghet är att informationen blir beroende av vilka frågor som ställs. O Statsföretags årsredovisning överlämnas till och blir därmed föremål för sedvanlig utskottsbehandling. I anslutning till denna kallas regelmässigt företrädare för Statsföretag till näringsutskottet för att lämna kompletterande upplysningar. Själva årsredovisningen är otvivelaktigt av hög kvalitet och hävdar sig väl i jämförelsen med de bästa från de börsnoterade företagen. Vid sidan av utvecklingen för moderbolaget och koncernen redovisas resultat och verksamhet i dotterbolagen relativt utförligt. Däremot lämnas inga uppgifter om det totala antalet företag i eller om verksamhet och händelser i dotterdotterbolag o. d. Inte heller innehåller årsredovisningen några uppgifter om de sociala aspekterna av verksamheten. De redovisade insynsmöjligheterna är viktiga men har, som framgått, sådana begränsningar att de inledningsvis ställda kraven inte tillgodoses. Det gäller i synnerhet företag utanför Statsföretagsgruppen. Enligt vår mening måste därför nya och bättre möjligheter till insyn i de statliga företagen skapas. Det bör i första hand ske genom följande åtgärder: O Varje riksdagsman bör ges rätt att delta i bolagsstämman i alla statliga företag för att ställa frågor till företagsledningen. O Regeringen bör redovisa för vilka företag som staten 1975/76: 244 äger, direkt eller indirekt. Redovisningen bör omfatta både majoritetsägda företag och foretag där staten endast äger en minoritet av aktierna eller andelarna. O bör dessutom ges en redogörelse för verksamheten i de statliga företagen på samma sätt som sker för Statsföretag, dvs. genom en formell skrivelse som ger motionsrätt och blir föremål för behandling i näringsutskottet. Redogörelsen bör omfatta alla företag med minst 100 anställda eller med en omsättning på minst 3 milj. kr. Med utgångspunkt från redogörelsen bör näringsutskottet göra en granskning av enskilda företag eller företagsgrupper. O Riktlinjer bör utfärdas för utformningen av årsredovisningarna för statliga företag. Dessa bör i fråga om den ekonomiska redovisningen minst ligga i linje med motsvarande rekommendationer för de börsnoterade företagen. En försöksverksamhet med s. k. sociala årsredovisningar bör också inledas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes 1. att hos regeringen begära en årlig redogörelse för verksamheten i de statliga företagen inklusive en redovisning av samtliga företag som staten äger andelar eller aktier i, direkt eller indirekt, 2. att varje ledamot av skall ha rätt att delta i bolagsstämman i alla statliga företag för att ställa frågor till företagsledningen, 3. att hos regeringen begära att riktlinjer utfärdas för utformningen av årsredovisningar för statliga företag i enlighet med vad som anförts i motionen.