mot · FZ022513 · 1976-04-26 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:180 om ändrade regler för beskattning av realisationsvinster, m. m. I propositionen 1975/76:180 om realisationsvinstbeskattningen föreslås att en flytande tidsgräns på mellan två och skall gälla vid beräkningen av realisationsvinst på aktier. Utgångspunkten för tidsberäkningen skall vara försäljningsåret. Aktier som är förvärvade under försäljningsåret eller något av de två närmast föregående åren är att betrakta som yngre aktier, vilka skall beskattas fullt ut vid försäljningen. Övriga aktier är äldre aktier, för vilka speciella regler gäller vid beräkningen av vinsten. Motivet för en sådan flytande övergång är enligt föredragande statsrådet att den av realisationsvinstkommittén föreslagna gränsen , räknad från förvärvsdagen, är för kort. Med det föreslagna beräkningssättet får man emellertid beträffande aktier som förvärvats i princip en tvåårsgräns, medan denna gräns successivt stiger mot för de aktier som förvärvats . Det är enligt min uppfattning ett olyckligt sätt att bestämma tidsgränsen. Rörligheten på aktiemarknaden påverkas lätt av dylika regler, och man inför en ryckighet som inte gagnar någon. Jag anser att tiden bör vara och att den skall räknas från förvärvsdagen. I propositionen föreslås vidare att två metoder skall kunna användas vid beräkningen av anskaffningskostnaden, nämligen dels en genomsnittsberäkningsmetod, dels en schablonmetod. Den senare skall endast kunna användas för äldre börsnoterade aktier. Jag anser att schablonmetoden bör kunna användas fullt ut även beträffande aktier som icke är noterade på börsen. Bl, a. med tanke på att bolag med tämligen spritt ägande enligt nu gällande regler kan vara att betrakta som fåmansbolag och att det kan vara svårt att finna det ursprungliga korrekta ingångsvärdet på aktierna bör schablonregeln gälla även denna kategori. För att äldre aktieinnehav skall kunna anpassas till de nya reglerna har övergångsbestämmelser föreslagits beträffande dessa aktier. Sålunda skall börsnoterade aktier föras in i det nya systemet till ett värde motsvarande 2/3 av kursvärdet . För icke börsnoterade aktier skall värdet beräknas till 2/3 av deklarationsvärdet . Det senare är en helt orimlig beräkningsmetod, särskilt som dessa aktier normalt är lågt värderade i deklarationen. föreslog att aktierna skulle få tas upp till hela deklarationsvärdet . En sådan lösning hade gett ett rimligare ingångsvärde på denna kategori aktier. Att, som föreslås, dels sätta ner beräkningsgrunden, dels flytta tillbaka tiden kan i viss mån jämställas med en retroaktiv beskattning för fåmansbolagsaktier. Någon som helst hänsyn tas ju på detta sätt inte till de värdeförändringar som aktierna kan ha genomgått . Med hänvisning till det anförda hemställer jag att vid sin behandling av propositionen 1975/76:180 beslutar 1. att gränsen mellan yngre och äldre aktier vid realisationsvinstberäkningen skall sättas till räknat från förvärvsdagen, 2. att den i propositionen föreslagna schablonmetoden för beräkningen av anskaffningskostnaden för aktier skall 11 utnyttjas såväl beträffande börsnoterade som icke börsnoterade aktier, 3. att ingångsvärdet för äldre, icke börsnoterade aktier enligt övergångsbestämmelserna skall få tas upp till motsvarande belopp som deklarationsvärdet . . () i