mot · FZ021497 · 1976-01-27 00:00:00 — om inflytande för löntagarorganisationerna på av staten forskning m. m. U 68 och regeringens proposition 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen bygger på grundläggande jämlikhets- och demokrativärderingar. Ytterst syftar den föreslagna reformen till försök att öppna högskola-universitet för ett ökat och breddat samhällsinflytande, vilket givetvis även innebär att de postgymnasiala studierna måste göras tillgängliga för allt bredare grupper av folket. Följande dessa intentioner, i vilka jämväl återfinnes starka decentraliseringsinslag, arbetar regionala organisationskommittéer över hela landet i syfte att utveckla en funktionell organisationsstruktur härför. Ett närliggande och lika betydelsefullt område som inte berörs av direktiven är forskningen och dess inriktning. Delar av denna problematik har emellertid berörts i ett avlämnat betänkande av . Det område som avses öppnat genom reformeringen av högskoleutbildningen har emellertid en så stark anknytning till forskningen att reformen inte blir komplett förrän också denna sida öppnas. Eftergymnasiala studier och akademisk forskning kan inte ses som två från varandra slutna enheter. Alltför starka band binder dem samman. Staten-samhället svarar genom skattebetalarna kostnadsmässigt för huvuddelen av den forskning som ytterst avsätter sig i nya kunskaper på skilda fält, kunskaper som därefter blir tillgängliga för exploatering, inte minst genom privat företagsamhet. Ofta initieras forskning direkt genom etablerade kanaler mellan statligt anställda forskare och den privatägda delen av svenskt näringsliv. Nya produkter, processer och sysselsättningsobjekt av betydelse för samhället blir en följd av detta, vilket kan anses vara positivt. Men därav följer också att inriktningen av denna process, betalad av samhället och ytterst uppburen av staten, får betydande inslag av privatisering. En sådan privatisering har många sidor. En följd av den ekonomiska koncentrationen, och därav fortlöpande maktförskjutning från små och medelstora företag till större företagsenheter, blir att allt färre kommer att få allt mer inflytande över områden som har stor betydelse för oss alla. I etablerade kanaler mellan de stora företagen och statliga forskare skapas en elitisk styrning av forsknings-och resursutnyttjandet och tillgångar som ytterst tillkommit genom hela folkets arbete och ansträngningar. Uppdragsforskning spelar därvid en betydelsefull roll, men också initieringen av utbildningslinjer och tillsättandet av och tillskapandet av professurer. Inom denna inflytandesfär rör sig ett fåtal personer. Vilka kanaler anlitas då ex empelvis en professur i Industriell marknadsföring tillkommer och annonseras ledig vid /76 och på vems/vilkas uppdrag skapas en produktionsadministrativ linje för blivande civilingenjörer vid CTH i ? Uppenbarligen spelar uppdragsforskningen i sig en betydelsefull roll vid etablerandet av styrande kontakter mellan statliga forskningsresurser och storföretagsamhet i privatkapitalistiska former. Hur fri och disponibel för vidare samhällsintressen kan exempelvis en professor i de teknologiska eller medicinska disciplinerna vara som för uppdragsforskning på detta sätt erhåller ekonomiska vederlag, som kan uppgå till lönen för den statliga professorstjänsten? Tjugotalet professorer i teologi mot en enda i arbetsrätt visar att någonting kantrat vid försöken att inrikta forskning-utbildning efter samhällets behov. Vid sidan av resursstyrning genom relativt smala, insynsskyddade och ofta på grund av ägarintressena privatiserade kanaler anmäler sig nu alltmer andra intressentgrupper med annorlunda ställda krav, burna av andra behov och värdering. Inte minst gäller detta behov som börjar formuleras genom de stora löntagarorganisationerna och som inte är knutna vare sig till storföretagens profitinriktning eller individers privata karriärmönster och inkomster. Exempel på sådan samhällsinriktad behovsformulering är de växande kraven på ökad forskning kring företagsdemokrati och därmed sammanhängande psykologiska, sociala och ekonomiska problem, fysiska och medicinska problem i samband med äldre och nyare produktionsprocesser, konfliktrelationer mellan företagsekonomiska och samhällsekonomiska målinriktningar osv. På grund av stora gruppers utanförställdhet finns det säkerligen också många tänkbara forskningsprojekt, som aldrig formulerats eller kommit att föras fram ens till ett avslag. Mot denna bakgrund ter sig samhällets forskningsorganisation som mindre aktuell och funktionsduglig. I den lever kvar elitiska värderingar från tidigare samhällsuppfattningar om vilka forskningsbehov som kan vara mest angelägna och vilka grupper av människor som kan anses mest skickade att handlägga och ta ansvar för dessa frågor. Med stöd av ovanstående och i avsikt att i likhet med nu beslutade försök att öppna och demokratisera universitets- och högskoleorganisationen också öppna forskningen och göra den tillgänglig för bredare samhällsintressen föreslår vi att hos regeringen begär förslag i syfte att bereda de stora löntagarorganisationerna inflytande i de statliga forskningsbeslutande organen samt att skärpa kontrollen av den privata uppdragsforskningen vid universitet, högskolor-och övriga statliga institutioner. () ()