mot · FZ02624 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 624 av m. fl. om ökad forskning rörande biologisk bekämpning Fler och fler växtskyddsmedel befinns med moderna toxikologiska metoder ha sådana egenskaper som gör att de helt förbjuds eller att deras användning blir starkt begränsad. Många av de preparat som under nuvarande metodik befinns vara invändningsfira kan ha svåranalyserbara effekter på ekologiska förhållanden. Att den nuvarande användningen av kemiska preparat icke är en riktad bekämpningsinsats torde alla vara överens om. Den livsmedelssituation som världen befinner sig i gör dock att växtskyddsmedel av olika slag är nödvändiga för att en tillfredsställande produktionsnivå skall kunna upprätthållas. Av dessa skäl vore det därför önskvärt att i så stor utsträckning som möjligt ersätta de konventionella växtskyddsmedlen med andra preparattyper som har en mer riktad effekt mot det som man vill bekämpa och minimala sidoeffekter på andra organismer. Vi kan benämna dessa preparat eller bekämpningssystem för biologiska. Till gruppen biologiska bekämpningsmedel måste inräkna inte bara insektspatogena svampar, bakterier och virus, rovinsekter, antagonistiska mikroorganismer osv. utan också vissa kemikalier t. ex. ferromoner, antibiotika, hormoner och dylikt. Kravet på biologiska bekämpningsmedel skall vara att de geren bekämpning riktad mot den skadegörande organismen utan några sidoeffekter. Att skapa sådana bekämpningsmedel kräver en mycket stor biologisk och biokemisk baskunskap rörande växtpatogena organismer. Det är också så att beroende på klimatiska förhållanden så kan preparat utvecklade i vissa områden ej gå att använda i andra områden. För ,att kunna komma bort ifrån de negativa följder som en kemisk kontroll av ogräs och växtparasiter innebär måste ett intensivt utredningsarbete kring våra från växtskyddssynpunkt mest betydande organismer genomföras. Trots den uttalade restriktiviteten när det gäller kemiskt växtskydd i landet har mycket blygsamma medel ställts till förfogande för forskning rörande alternativa bekämpningsmetoder. satsades inom jordbrukets högskolor ca . på projekt av denna typ. gav forskningsbidrag på ca . och från NFR gavs bidrag på ca , STU stödde med . ett projekt inom detta område. Den totala volymen av forskningsbidrag är svår att beräkna eftersom många ekologiska och biokemiska forskningsprojekt på grundforskningsstadiet kan ha sin tillämpning inom området biologisk bekämpning. De direkta forskningsinsatserna torde dock endast röra sig om 0,6 - 0,8 milj. kr. 1 1975/76. 1975/76: 624 Med tanke på att området biologisk bekämpning är mycket komplext till sin natur samt att den svenska grundinställningen till kemiskt växtskydd är mycket negativ är det förvånande att inte större summor satsas. Ett aktuellt exempel som visar på de orimliga konsekvenserna är förbudet mot DDT-behandling av skogsplantör. De planteringar som genomfördes har till mycket stor del gått ut och ca 50 "> av arealen måste planteras om. Förhållandena torde bli likartade, vilket betyder att vi förlorar ett helt års virkesproduktion. Dessutom tillkommer kostnad för omplantering. Detta har hänt utan att några medel anslagits för att lösa problemet med alternativa bekämpningsmetoder. När det gäller ogräsmetoder är situationen likartad till följd av förbudet mot amitrol som omöjliggjorde bekämpning av kvickrot på mulljordar. Vi måste naturligtvis fortsätta att skapa förutsättningar för en god miljö, men i denna strävan borde inte endast lagstiftning ingå utan också stora statligt understödda forskningsinsatser för att få fram alternativa bekämpningsmetoder. I har det visat sig att många mindre företag har kunnat växa upp med alternativa bekämpningsmedel som basprodukter. Inom landet marknadsförs några biologiska preparat av amerikanskt och engelskt ursprung för användning i vissa växthuskulturer. Erfarenheterna av preparaten är goda. I har man vidare genom att använda särskilda luktämnen ferromoner lyckats få kontroll över Barrskogsnunnan. Användning av hormoner för att förhindra förpuppning av insektslarver har också använts i praktisk skala. Detta gäller också insektspatogena bakterier och virus. För vårt vidkommande torde en undersökning av ferromoner inom vissa vivelarter vara det mest intressanta området. Betraktar vi den svenska bekämpningsmedelsindustrin så finner vi att den i stort sett sysslar med formulering och förpackning av importerade substanser varför en satsning på utveckling av alternativa bekämpningsmedel inom landet endast skulle kunna ses som ett tillskott för näringslivet. Vad som måste väga tyngst i detta sammanhang är emellertid att vi genom en insats på alternativa bekämpningssystem har en möjlighet att skapa tillräckliga kvantiteter livsmedel med god kvalitet och under hygieniskt och miljömässigt betryggande former. Vi anser därför att ett kraftigt ökat stöd till forskning kring biologisk bekämpning är nödvändig. 1975/76: 624 Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag om ökad forskning om biologisk bekämpning. () ()