ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02537 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 537 av m. fl. om förläggning av en ny kammarrätt till I budgetpropositionen, bil. 4, s. 56, föreslår departementschefen att en ny kammarrätt skall inrättas i , vars domkrets skulle bestå av , , och . Eftersom det tidigare finns kammarrätter i östra (), i västra () och i norra () förefaller det logiskt att en fjärde kammarrätt inrättas i . Rent geografiskt förefaller det egendomligt att en kammarrätt skulle lokaliseras på så kort avstånd () från en redan befintlig och givas en sådan domkrets att den nästan skär av förbindelsen mellan och dess kammarrätt, och där berörda län för att komma till sin kammarrätt måste passera genom den nya kammarrättens domkrets. Om i stället , , , och sammanföres till en domkrets för den nya kammarrätten för , erhålles en geografiskt sett lämpligt formad domkrets med en enligt regeringens prognoser för den regionpolitiska planeringen beräknad folkmängd på ca 1,5 miljoner invånare. Ganska centralt inom detta område ligger som är primärt centrum i län. Till detta centrum bör kammarrätten lokaliseras. Med hänsyn till att hovrätten för och finns i ligger det nära till hands att föreslå denna ort som lokaliseringsort. På grund av den överhettning som redan råder inom Örestadsområdet synes lokaliseringspolitiska synpunkter dock tala mot och för . De argument som anförts i propositionen att det är av stor betydelse att finns på platsen är knappast bärande. har kammarrätter inrättats utan sådan hjälp. Fördelen med att vara i närheten av hovrätt kan tillgodoses genom de goda kommunikationer som finns mellan och och med hovrätten därstädes. Det ytterligare argument som departementschefen anför, nämligen att även från rent lokaliseringspolitiska utgångspunkter skäl kan anföras för lokalisering till , verkar förvånande, då det kan konstateras att till föreslagen ort redan har utlokaliserats jordbruksnämnden, och lantbruksstyrelsen, varjämte inrättats därstädes. Som jämförelse kan nämnas att län icke fått mottaga något verk i samband med utlokaliseringsomgångarna. Lokaliseringen inom primärcentrum bör närmare undersökas med hänsyn till lokalmöjligheter, kommunikationer etc. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att den planerade nya kammarrätten inrättas i . (vpk) i N. () i Trobro
mot · FZ02542 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:542 av m. fl. om vigselrätt för muslimska församlingar I finns omkring 12 000 muslimska trosbekännare, de flesta invandrare, men en del av dem svenska medborgare. I råder i princip trosfrihet, men för muslimer räcker denna trosfrihet inte till att ge dem rätt att bli vigda enligt sin egen religion, då de önskar ingå äktenskap. Är de utländska medborgare, kan de bli vigda på sin respektive ambassad eller fara till eller , där de muslimska församlingarna har fått vigselrätt för sina imamer. Är de svenska medborgare, föreligger inte denna möjlighet, utan de måste då låta viga sig antingen kyrkligt eller borgerligt enligt svensk lag och sedan upprepa vigselceremonien inför imamen, en ceremoni som alltså är ogiltig enligt svensk lag men för muslimerna själva den enda giltiga. 1951 begärde dåvarande i för Religion och Kultur att få vigselrätt. 1958 hade ärendet avancerat så långt att de fick avslag av Kungl. Anledningen till avslaget är inte känd, och under alla omständigheter har ju invandringen av muslimer i blivit så mycket större att situationen inte kan sägas vara densamma som . Vi finner att religionsfrihetens principer, vars förmåner vi alla själva är glada att åtnjuta, kräver att även denna religions bekännare har möjlighet att bli vigda enligt sin egen uppfattning, av sina egna imamer. Den muslimska vigseln är en sorts mellanting mellan religiös och civil vigsel och kan inte exakt jämställas med någondera enligt svensk lag. Det finns 6 muslimska församlingar i - i , , , , och - alla med var sin imam, som är vald av församlingen och tjänstgör som lärare och handhavare av gudstjänsterna. Det torde inte möta några praktiska eller juridiska svårigheter att bekläda dessa personer med vigselrätt enligt svensk lag. Med hänvisning till det anförda hemställes att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om tillstånd för de muslimska församlingarnas föreståndare (imamer) att med laga verkan förrätta vigsel för såväl svenska som utländska medlemmar av deras församlingar i . () ()
mot · FZ02544 · 1976-01-21 00:00:00 — om vidgad rätt till ersättning från patientförsäkringen En nyhet inom sjukhusvården utgör patientförsäkringen, som gäller fr. o. m. . Eftersom försäkringen är så ny har den ännu inte förmått slå igenom på allvar, vilket medfört att patienter som rätteligen skulle ha ersättning ur den inte fått det. Med den information som f. n. går ut till allmänheten och med den uppmärksamhet dagspressen givit försäkringen kan man hoppas att berörda patienter i fortsättningen uppmärksammas på patientförsäkringens möjligheter. F. n. genomför och arbetarskyddsstyrelsen m. fl. en enkät till sjukhus och kliniker i syfte att få en uppfattning om bl. a. frekvensen av sjukhussjukan - den komplikation som ger patienter utvidgat lidande och rätt till ersättning ur patientförsäkringen. Ersättning utgår otjeroende av om fel eller försummelse kan konstateras i samband med behandlingen. 1 genomsnitt ersätts av de fall som anmäls. För sjukhusinfektionerna är andelen något lägre. För patienter som råkar ut för förlängd sjukhusvistelse och sjukskrivning på grund av komplikationer vid operation kan stora ekonomiska uppoffringar bli följden. Även om patientförsäkringen anses generös kan vid ett par ganska vanliga operationer med komplikationer, t. ex. blindtarms- och tjocktarmsoperationer, patienter vägras ersättning ur försäkringen. Orsaken anges vara att som regel infektionen funnits där förut. Ett exempel är en patient som lägges in för magsmärtor. Efter sedvanlig undersökning konstateras blindtarmsinflammation, och ett ingrepp sker. På tredje dagen får patienten lämna sjukhuset men får på fjärde och femte dagen så starka buksmärtor att ambulans tillbaks till sjukhuset rekommenderas av tillkallad distriktssköterska. Det konstateras en varhärd i buken, och patienten får nära feber . Sjukhusvistelsen blir för denna ganska enkla operation och sjukskrivningen ! Trots detta utgår icke ersättning ur patientförsäkringen! Mot bakgrund av det anförda är det rimligt ifrågasätta försäkringens "generositet. Det synes som om statuterna för utbetalning är för litet flexibla. a. torde det vara möjligt att som grund för utbetalning lägga också komplikationer som avsevärt förlänger sjukhusvistelse och sjukskrivning. För angivna enklare kirurgiska ingrepp torde vara möjligt att fastställa en normaltid för sjukskrivning, så att patienter som tvingas vara sjukskrivna mer än t. ex. utöver denna normaltid tillerkännes ersättning. Med hänvisning till det nämnda föreslås att hos regeringen anhåller om undersökning av möjligheterna att som ersättningsgrund för patientförsäkring införa även begreppet "onormalt förlängd sjukvårdstid vid kirurgiskt ingrepp.
mot · FZ02545 · 1976-01-21 00:00:00 — av m. fl. om översyn av bestämmelserna om underhållsbidrag till barn Samhället har genom olika insatser förbättrat villkoren för ensamstående föräldrars situation. Stora svårigheter består emellertid lorden förälder som inte har vårdansvar för barn. Underhållsbidrag till icke hemmavarande barn kan vara så höga att det försvårar eller omöjliggör bildandet av ny familj. Den underhållsskyldige hamnar lätt genom låg ekonomisk standard i en ond cirkel som kan sluta i arbetsoförmåga och social misär. Principen i den familjerättsliga lagstiftningen är att makarna även efter skilsmässa skall ha likvärdig standard. För vårdnadshavarens vidkommande räknas emellertid inte underhållsbidrag för barn in i familjeinkomsten vid beräkning av t. ex. bostadsbidrag. Bostadsbidraget grundas på den taxerade inkomsten, vilket gör att man inte tar hänsyn till den underhållsskyldiges reella ekonomiska situation vid beräkning av dennes bostadsbidrag. Praxis vid beräkning av underhållsbidrag är av den underhållsskyldiges bruttoinkomst. Vid låga inkomster blir beloppet till vårdnadshavaren lågt, men ändå för högt för den underhållsskyldige. Vid högre inkomster blir beloppet mindre kännbart för den underhållsskyldige. Underhållsbidragen skall följa ändringarna i basbeloppet. har underhållsbidragen ökat med . Konsekvenserna borde vara att även avdragsbeloppet följde indexregleringen. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av gällande regler för beräkning av underhållsbidrag. () ()
mot · FZ02546 · 1976-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ändring av reglerna rörande upphovsrätt till visor och sånger gällande regler rörande upphovsrätten har visat sig medföra mycket allvarliga konsekvenser vid utgivning av vissa litterära och musikaliska alster av stor betydelse för kulturlivet. Belysande är att utgifning av sångböcker för det folkliga föreningslivets behov i realiteten gjorts omöjlig. Kostnaderna blir sådana att ingen organisation kan klara dem. En utgåva i enkelt utförande av en sångbok omfattande 250 sånger med inlagd melodistämma ger ett utförsäljningspris av . per ex. vid en upplaga av 20 000 ex., varvid inget som helst vinstpåslag inräknats. Siffrorna visar det orimliga i situationen. Reglerna hindrar inte blott folkrörelserna från att utföra en för dem och hela kulturlivet angelägen uppgift, de utesluter också vad lagen avsåg att främja, nämligen möjligheten för författare och kompositörer att via sådan utgivning erhålla ersättningar för sina alster. Därtill kommer att nuvarande ordning gör att verken inte når ut till den breda publiken och blir en levande del i t. ex. folkrörelsernas sång- och musikverksamhet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av gällande regler rörande upphovsrätten med syfte att förbättra möjligheterna att utge vis- och sångböcker, avsedda för verksamheten inom exempelvis folkrörelserna. () ()
mot · FZ02547 · 1976-01-21 00:00:00 — av i m. fl. om företrädare för vissa dödsbon Det har vid den yttre rationaliseringen visat sig att fastigheter ägda av dödsbo (eller f. d. dödsbodelägare med samäganderätt) i stor utsträckning icke kommit att påverkas av ralionaliseringssträvandena på sätt som varit önskvärt; icke sällan utgör dödsbonas fastigheter dessutom en flaskhals, som hindrar eller försenar önskvärda åtgärder. Detta har ofta sin grund i själva förvaltningsformen, sådan denna enligt nuvarande lagstiftning är anordnad. Det är alltså icke alltid fråga om en rent negativ inställning utan mera om passivitet, bristande kännedom om pågående rationaliseringssträvanden, oenighet bland delägarna eller helt enkelt svårighet att få kontakt med dem. Här påtalade företeelser äger en särskild betydelse i fråga om skogsbruket. Ägosplittringen i fråga om den skogsmark som ägs av enskilda och dödsbon är på sina håll mycket långt gången och utgör där ett starkt hinder för ett rationellt skogsbruk. pågår en omfattande verksamhet för åstadkommande av en ändamålsenligare fastighetsindelning, vilken verksamhet även kan väntas öka. De olägenheter som här redovisats äger giltighet oavsett om rationaliseringsverksamheten bedrivs med det allmännas stöd eller helt i enskild regi. Såväl den ökade förekomsten av dödsbofastigheter som överlåtelserna vid sidan om forvärvslagstiftningen till anförvanter medför otvivelaktigt i betydande utsträckning dels att jord och skog överförs till personer som icke är beroende av den för sin försörjning, dels att rationaliseringsprocessen fördröjs och försvåras. Det lär heller icke vara ovanligt att med förhållandet följer nedsatt brukning och sämre skogsvård. Från skogsvårdsstyrelser har bl. a. framhållits svårigheterna att ena dödsbodelägare om skogsvårdande åtgärder. Samtliga dessa konsekvenser är olyckliga. Såsom ovan anförts torde de emellertid knappast kunna minskas på ett effektivt sätt genom en begränsning av släktskapsundantagen utan att de normala fallen av överlåtelser till anförvanter även drages med. Andra vägar, huvudsakligen vid sidan av forvärvslagstiftningen, torde därför behöva sökas. Det torde dock icke ankomma på jordlagsutredningen att anvisa dessa. Rationaliseringsverksamheten skulle säkerligen i många fall väsentligt underlättas om skyldighet infördes för dödsbo, i vars tillgångar ingick fast egendom, att utse någon som ägde företräda dödsboet vid förrättningar av skilda slag. Enligt vad som inhämtats försvåras bl. a. genomförandet av lantmäteriförrättningar ofta av att alla dödsbodelägare måste kallas och vara eniga om att medgiva eller begära viss åtgärd. Även underhandlingar och åtgärder i samband med markbyten skulle underlättas om berört dödsbo hade behörig företrädare. Enligt vår mening bör lagstiftning övervägas i detta hänseende och t. ex. avse dödsbon som är oskiftade än . Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om initiativ som möjliggör att dödsbo representeras av en enda person.
mot · FZ02550 · 1976-01-22 00:00:00 — av m. fl. om slopande av anslag till den s. k. informationsbyråns verksamhet 1975/76:100 bl. (insatsberedskap m. anvisas ett förslagsanslag på . Summan är avsedd för den s. k. Informationsbyrån (IB), en underrättelseorganisation, som var okänd för svenska folket och en stor del av ledamöter. 1 samband med att denna organisation avslöjades kunde också konstateras att IB begått en rad olagligheter. Någon ambition från regeringens och försvarsutskottets sida att grundligt utreda IB:s brottsliga gärningar har inte visats. råder det förhållandet att underrättelseorganisationen fortsätter sitt arbete utan att fått ta ställning till dess organisation och dess arbetsformer. En utredning har visserligen tillsatts med uppgift att lägga fram förslag för underrättelseorganisationens framtida inriktning och arbetsformer. Vpk har tidigare i motioner krävt att inga anslag till underrättelseorganisationen skall beviljas förrän denna organisations tidigare olagliga verksamhet undersökts av en parlamentarisk fempartikommission, samt den nämnda utredningen för presenterar förslag om underrättelseorganisationens framtida inriktning. Detta har inte skett, varför vi vidhåller våra tidigare motionskrav. Med hänvisning till det anförda hemställes att avslår yrkandet i prop. 1975/76:100 bil. 6 p. F20 (insatsberedskap m. om förslagsanslag av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ02552 · 1976-01-21 00:00:00 — av m. fl. om obligatorisk yrkesskadeförsäkring för småföretagare, lantbrukare m. fl. Utanför den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen står bl. a. småföretagare och lantbrukare. Inte heller familjemedlemmar, som deltar i verksamheten utan lön, omfattas av yrkesskadeförsäkringen. Det rör sig här om människor som lever under likartade förhållanden som anställda. Möjlighet finns för dessa grupper att teckna frivillig yrkesskadeförsäkring. Denna möjlighet har emellertid utnyttjats i liten omfattning. Dels är premien för försäkringen hög i förhållande till avgiften för den obligatoriska försäkringen, dels är många inte medvetna om möjligheterna att teckna försäkring. Det kan inte anses riktigt att de människor som har stort behov av en yrkesskadeförsäkring skall behöva göra en i jämförelse med andra yrkesgrupper större ekonomisk uppoffring för att få ett sådant försäkringsskydd. skall i sitt fortsatta arbete behandla de grupper som står utanför den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen. Det är angeläget att en obligatorisk anslutning av dessa grupper till den nya arbetsskadeförsäkringen sker som försäkringen avses träda i kraft för den som redan är obligatoriskt yrkesskadeförsäkrad. Alltför ofta händer nu olyckor där den skadade lider svårt ekonomiskt avbräck på grund av otillräckligt försäkringsskydd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen uttalar att de yrkesarbetande som står utanför den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen obligatoriskt bör anslutas till den nya arbetsskadeförsäkringen. () i Lane-Herrestad . () i
mot · FZ02553 · 1976-01-21 00:00:00 — om ekonomiskt stöd vid adoption av utländskt barn Intresset för internationella adoptioner ökar i . Det är en stor och växande grupp föräldrar, främst bland de ofrivilligt barnlösa, som ser internationell adoption som en möjlighet att få barn i familjen. Det är en tidsödande och besvärlig procedur att adoptera. Myndigheter såväl i som i det land varifrån barnet kommer gör noggranna undersökningar. Väntetiden kan bli lång, då antalet familjer som söker barn vida överstiger antalet barn som är aktuella för adoption. Kostnaderna för en internationell adoption kan bli avsevärda. Det är inte ovanligt att slutsumman för en adoption överstiger . Den drygaste kostnadsposten är reskostnaden för barnet och vårdare under resan tili , men även advokat- och procedurkostnader kan bli höga. I familjer med två inkomster där det är fråga om första barnet i familjen torde kostnaderna vara möjliga att bära, och den ekonomiska uppoffringen torde komma i andra hand. Problemen torde vara mycket större när det är fråga om att adoptera ett syskon till det eller de barn man har och om familjen har endast en inkomst. Undersökningar visar att enbarnsfamiljerna i stor utsträckning söker ett andra adoptivbarn. I åtskilliga fall är de höga kostnaderna ett allvarligt hinder och problem. Det borde vara möjligt att via samhället få ekonomiskt bistånd i någon form. framhåller i sitt remissvar till utredningen "Förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar att även med utredningens förslag är de ekonomiska frågorna i samband med adoption fortfarande olösta. Adoption av utländska barn medför en avsevärd kostnad för de blivande föräldrarna. Det är därför svårt för lägre inkomsttagare att ansöka om adoption av utländskt barn. anser det därför angeläget att möjligheten att adoptera barn görs tillgänglig för alla människor. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att den utarbetar förslag till lämpliga åtgärder för att ekonomiskt underlätta för blivande adoptivföräldrar att genomföra en internationell adoption.
mot · FZ02554 · 1976-01-20 00:00:00 — av m. fl. om ett grundavdrag vid uttagande av socialförsäkringsavgifter Skatteomläggningarna har inneburit en sänkning av den direkta skatten men medfört en motsvarande höjning av den indirekta beskattningen. Detta har skett främst genom höjning av arbetsgivaravgifterna. Så har exempelvis statens andel i kostnaderna för sjukförsäkringen minskat från år , medan avgifterna ökat i motsvarande grad. Egenavgiften för anställda har överflyttats på arbetsgivaren, men för egenföretagaren och fria yrkesutövare har omläggningen inneburit en väsentligt högre avgift. De sammanlagda arbetsgivaravgifterna uppgår nu till på lönekostnaderna, och procentsatsen är densamma på egenföretagares inkomst. Genom omläggning av folkpensionsavgiften till en social försäkringsavgift, som beslutade , slopades det då gällande grundavdraget. Sålunda förekommer inget grundavdrag beträffande socialförsäkringsavgifter (sjukförsäkring och folkpensionsavgift), utan avgiften, som för dessa två områden nu utgör , utgår från första inkomstkronan. Därtill uttas dessa avgifter även på det belopp som inbetalats i avgifter därigenom att företagaren inte får göra avdrag för nämnda kostnader i rörelsen utan först vid uträkning av den slutliga skatten. Såväl vid beräkning av den direkta skatten som vid uttag av den allmänna arbetsgivaravgiften för egenföretagare tillämpas regler med ett avgiftsfritt grundbelopp. Inte minst med hänsyn till den omläggning som skett, med betydligt högre egenavgifter och där statens andel i kostnaderna väsentligt minskat, föreligger ett starkt motiv för att även vid beräkning av avgifterna för de här nämnda socialförsäkringarna införa ett avgiftsfritt grundbelopp. Det kan inte vara riktigt att som här skett genom de senaste årens omläggningar belasta vissa låginkomsttagare med betydligt högre avgifter av detta slag. För en företagare med en inkomst på . uppgår egenavgifterna till ca . Detta är orimligt, och enligt vår uppfattning bör ett avgiftsfritt grundbelopp införas även vid beräkning av socialförsäkringsavgifter. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att hos regeringen anhåller om utredning angående införande av ett avgiftsfritt belopp i botten av inkomsten vid uttagandet av egenavgifter till socialförsäkringarna från egna företagare och fria yrkesutövare. . () i () AXEL () () ()
mot · FZ02555 · 1976-01-22 00:00:00 — 1975/76 555-561 Motion 1975/76: 555 av m. fl. om vidgad rätt till föräldrapenning Föräldraförsäkringen är av stor betydelse för småbarnsföräldrar. Trots alla försök till en rättvis bedömning för alla föräldrar finns detaljer i försäkringen som behöver ses över. En sådan detalj är när föräldrarna delar graviditetsledigheten. Detta kan endast ske då båda föräldrarna är förvärvsarbetande. Föräldrapenningen utbetalas med lägst . Den som har högre sjukpenning än . får i regel en föräldrapenning som är lika stor som sjukpenningen. I detta fall måste föräldern ha varit försäkrad för en sjukpenning av . eller mer under minst före barnets födelse eller den beräknade dagen för förlossningen. För att fadern skall kunna få en föräldrapenning som är högre än . måste dock som regel även modern vara försäkrad för en sjukpenning av . Med en sådan bestämmelse finns det föräldrar som av ekonomiska skäl inte kan utnyttja möjligheten till delning av ledigheten. 1 fall där modern icke är försäkrad för en sjukpenning . eller icke har haft sjukpenninggrundande inkomst av förvärvsarbete under de , på grund av exempelvis studier, kommer fadern inte i åtnjutande av föräldrapenning enligt sin egen sjukpenningklass. Önskvärt är att båda föräldrarna har möjlighet till delad vård om barnet. Om fadern skall ha möjlighet att utnyttja sin rätt och förmån att ta del av vårdnadsansvaret, bör han erhålla ersättning efter sin egen sjukpenningklass, oavsett moderns placering i sjukpenningklass. Detta är väsentligt, inte minst med tanke på att det är av utomordentlig vikt att antalet fäder som delar ansvaret för vårdnaden av barnen bör öka - vilket var avsikten med reformen. Vi menar att i de fall ekonomiska skäl utgör hinder för fäderna att få tillfälle och ha förmånen att följa barnens utveckling bör dessa hinder undanröjas. En ändring i bestämmelsen om föräldrapenning bör därför ske så att intentionen i reformen om delad ledighet för vård av barn icke hindras av ekonomiska skäl. I 1975/76. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag om en utvidgning av möjligheterna att erhålla föräldrapenning i enlighet med vad i motionen anförts. () i Kumla