ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02169 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 169 om begränsning av omfånget på offentliga utredningsbetänkanden Alla människor i landet har ett självklart intresse av att följa med och deltaga i den politiska processen. För att kunna göra det på ett tidigt stadium och kunna påverka det politiska skeendet måste den enskilde medborgaren kunna informera sig och ta del av det material som ligger till underlag för beslutsfattandet. Det rör sig egentligen om ett klart och elementärt krav för en fungerande demokrati. Bilden av som en jättelik papperskvarn är - tyvärr alltför sann. Som riksdagsmän känner vi alla väl till den problematiken. Det statliga utredningsväsendet blir alltmer omfattande. Nedanstående sammanställning visar omfattning : Utredningar som , USSU, § 32 m. fl. är välkända exempel på luntor på uppemot 1 000 sidor. Många statliga utredningar antar sådana proportioner att vi riksdagsmän inte har någon praktisk möjlighet att läsa dem. Vi får begränsa oss till att läsa de obligatoriska sammanfattningarna. Men är man tvingad att gå djupare i ett utredningsmaterial för att få ytterligare information utöver den man finner i sammanfattningarna. Man får då offra mycken tid och möda för att gå igenom utredningsmaterialet. Huvudfrågan är nu om de statliga utredningarna måste ha det omfång och uppgå till det antal som de gör i dagens läge. Självfallet är det viktigt att en utredning grundligt och vederhäftigt redovisar sitt uppdrag, men med den omfattning en del utredningar har fått har detaljerna och mångfalden skymt helheten. Man kan inte generellt minska ner alla utredningar. Speciellt när det gäller frågor som är av stor politisk vikt är det nödvändigt med en ingående genomlysning av ämnet. Däremot bör det gå att i många fall skriva kortare utredningsbetänkanden genom ett mer koncentrerat skrivsätt än vad som 901 - 1 000 1975/76: 169 Inom statsrådsberedningen har en särskild arbetsgrupp - vari ingått fyra statssekreterare - lämnat vissa förslag till reformer av utredningsväsendet (Ds Ju 1975:14). Dessa förslag angav senare som grund för att inte vidtaga något riksdagsinitiativ med anledning av motioner om utredningsväsendet. Arbetsgruppen avvisar emellertid tanken på att utfärda rekommendationer för att minska utredningarnas omfattning. Därmed har man inte löst huvudproblemet, vilket är utredningarnas omfång. Det finns fortfarande anledning att kräva att regeringen utfärdar en rekommendation till de statliga utredningarna. 300 sidor bör anges som en lämplig gräns. Förutom det direkta syftet att göra utredningarna mer informativa kan det även ge kostnadsbesparingar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att denna utfärdar rekommendationer om begränsning för att minska omfattningen av statliga utredningsbetänkanden.
mot · FZ021691 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1691 av m. fl. om höjt anslag till jordbrukets rationalisering För utvecklingen inom svenskt jordbruk har rationaliseringsverksamheten spelat en stor roll. De medel som statsmakterna ställer till förfogande till bl. a. jordbrukets yttre och inre rationalisering i form av kreditgarantier och bidrag har en avgörande betydelse för vårt jordbruks utveckling. För /77 har 37 milj. kr. anvisats för statsbidrag till jordbrukets rationalisering, vilket innebär en ökning med 7 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Anslaget skall numera också täcka behovet av bidrag till samverkansföretag, vilket av den s. k. sambruksutredningen uppskattats till 2 milj. kr. Detta bidragsbehov beror bl. a. på att särskilda bidragsregler gäller för s. k. samverkansföretag i jämförelse med de regler som gäller för vanliga lantbrukare. Enligt vår mening bör enhetliga regler gälla oavsett företagsform då det gäller kreditgarantier och bidrag för jordbrukets rationalisering. Från enskilda lantbrukares synpunkt är det ett självklart rättvisekrav. Således bör sådana enhetliga regler utarbetas. jordbruksutredning torde vara oförhindrad att pröva denna fråga. Lämpligen kan nu gällande bidragsregler för enskilda lantbrukare även tillämpas för samverkansföretag. Av det skälet torde anslaget Bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering kunna minskas med 1 milj. kr. utan men för rationaliseringsverksamheten i jordbruket. Härvid kan detta belopp disponeras för andra ändamål. I annan motion har vi yrkat på ökning av medlen för regional och lokal försöksverksamhet i regi. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att beslutar 1. hos regeringen anhålla att motionen överlämnas till jordbruksutredning, 2. att anslaget Bidrag till jordbrukets rationalisering minskas med 1 milj. kr. till 36 milj. kr. för /77. HANS () i () i Vrångebäck () () L. () i PER () i Gäddvik . NISSER (m) ()
mot · FZ021692 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1692 av i m. fl. om bidraget till djursjukvård Under punkten F 6. Bidrag till djursjukvård i vissa fall har förts upp ett oförändrat försöksanslag på . Bidrag skall utgå enligt de grunder antog och som står fastställda i förordningen 1975:540. Bestämmelserna om att bidrag skall utgå endast till sådana djurägare som har sin huvudsakliga inkomst av jord- eller skogsbruk och som har en viss maximerad beskattningsbar inkomst anser vi vara riktiga. Vid behandlingen av betänkandet JoU 1975:1, punkten 37, hade vi, när det gällde begränsningsregeln med 15 djurenheter, inte samma uppfattning som regeringen och utskottsmajoriteten utan bifogade en reservation, där vi ansåg att denna begränsningsregel inte var motiverad. Vi vidhåller den uppfattning som vi då gav uttryck för i vår reservation. En som har många djurenheter men låg inkomst får kanske ännu oftare söka veterinärhjälp till djuren och har därigenom dryga kostnader. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att den i förordningen 1975:540 upptagna bestämmelsen om begränsningsregeln om 15 djurenheter utgår. () () () i Holmgården . () i
mot · FZ021693 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1693 av i m. fl. om ökat stöd tili jordbrukets rationalisering Trots att den framtida jordbrukspolitiken är föremål för utredning, med därav följande ovisshet om hur rationaliseringsverksamheten kommer att formas, finns en betydligt utökad investeringsvilja hos lantbrukarna. Rationaliseringsbehovet inom jordbruket är också betydande. Främst gäller detta i form av investeringar i tillskottsmark, ekonomibyggnader och markanläggningar. Som exempel bör nämnas att mjölkproduktionen ofta bedrivs i byggnader vilka är synnerligen otidsenliga och arbetskrävande, vilket innebär en arbetsmiljö för brukarna som icke kommer att tolereras av dem som skall efterträda den nuvarande kåren av mjölkproducenter. Tyvärr har de senaste årens kostnadsstegringar medfört så betydande ökningar av kapitalbehovet att de av beslutade kreditramarna för jordbrukets rationalisering varit i högsta grad otillräckliga. Oavsett vilka förslag den pågående jordbruksutredningen kommer fram med, kan det inte vara rimligt att under dessa år hålla tillbaka rationaliseringsverksamheten på grund av otillräckliga kreditgarantier. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att med anledning av proposition 1975/76:101 tilläggsbudget II beslutar att medge att för /76 statlig kreditgaranti för lån till jordbrukets rationalisering lämnas med sammanlagt högst 338 milj. kr., vilket innebär en ökning av ramen med 35 milj. kr. AXEL () () () . () () ()
mot · FZ021695 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1695 av i m. fl. om ökat stöd till skärgårdstrafiken Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i skärgårdarna har länge varit negativ. har också krävt åtgärder, framför allt på kommunikationsområdet, syftande till att motverka denna utveckling. Åtgärder av den typ som föreslagits i propositionen 1975/76:88 har alltså länge efterfrågats. Det föreslagna stödet åt skärgårdsföretag är välkommet. Man kan visserligen diskutera om den föreslagna summan om sammanlagt 4 milj. kr. är tillräcklig, men eftersom man saknar någon erfarenhet av hur stort behovet kan vara, saknas anledning att nu föreslå någon annan summa. Även det föreslagna stödet till skärgårdstrafiken är välkommet och ligger helt i linje med beslut . Detta stöd föreslås bli utformat så att även kapitalkostnaderna skulle kunna täckas, vilket är bra. är förhållandet emellertid det att investeringar i fartyg för skärgårdstrafik är svårfinansierade, eftersom denna typ av investeringar normalt inte ryms inom ramen för det lånestöd som finns för den mindre sjöfarten. Införande av någon form av kreditstöd för investeringar i skärgårdstrafik är således ett betydelsefullt komplement till det i proposition 88 föreslagna stödet till skärgårdstrafik. Man kan generellt säga att transportproblemen är av avgörande betydelse för utvecklingen i skärgårdarna. I propositionen föreslås inte stöd till godstrafik. Detta måste uppfattas som en brist. En reducerad godstaxa och en därtill knuten, av staten garanterad, godstransportservice också för tyngre och skrymmande gods bör komplettera förslaget i vad avser transporter i skärgården. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen hemställer om förslag till kreditstöd för investeringar i skärgårdstrafik, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till transportstöd i skärgårdarna. () () () () () ()
mot · FZ021696 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1696 av i m. fl. om höjda statliga lån till fiskare Enligt nu gällande bestämmelser har yrkesfiskarna i möjlighet att vid investeringar i fiskefartyg samt vid motorbyten, reparationer och liknande erhålla statliga s. k. fiskerilån med maximalt . för varje låntagare. har dessutom rätt att i vissa särskilda fall medge lån med . Den sistnämnda högre lånesumman beviljas dock mycket sällan. Lån beviljas f. n. ej med högre belopp än av investeringskostnaderna. Utöver dessa lånemöjligheter kan staten visserligen ställa viss lånegaranti för de belopp som måste upplånas på annat sätt, men det sammanlagda stödet blir vid större investeringar ofta alltför svagt, varför önskvärda utbyten av fartyg förhindras. Yrkesfiskarna sätter givetvis värde på de möjligheter till statliga lån och garantier som ges, men på grund av de senaste årens mycket kraftigt ökade kostnader har det visat sig att den maximala lånesumman är alldeles för liten för att vara till någon verklig hjälp vid större investeringar. Som exempel kan nämnas att en modern ståltrålare betingar ett pris av ca 3,5 milj. kr., och ett ringnotsfartyg kostar 10-15 milj. kr. Av detta framgår klart att möjligheterna till statliga lån ej längre står i rimlig proportion till investeringskostnaderna och att de statliga lånen ej längre utgör det stöd som man från början avsåg. Även för andra länders fiskare - vilka bedriver sin verksamhet på samma fångstfält som de svenska och i stort sett säljer sina fångster på samma marknad - finns möjligheter att erhålla fiskerirån, dock med den skillnaden att i dessa länder man kan få låna betydligt större del av investeringskostnaderna. För exempelvis de norska fiskarna finns möjlighet att erhålla fiskerilån med ca 80 96 av hela investeringskostnaden, och i medges som regel statliga lån med upp till 85 96 av investeringsbeloppet. En stor del av den svenska fiskeflottan består av äldre båtar, vilka måste bytas ut mot nya inom en ganska nära framtid. För att detta skall bli möjligt är det emellertid nödvändigt att möjligheterna att erhålla statliga lån väsentligt förbättras. Lånereglerna bör utformas så, att man får möjlighet att låna upp till 80 96 av investeringskostnader . samt dessutom 50 96 av den del av investeringssumman som överstiger . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en ändring av reglerna för de statliga fiskerilånen, så att av investeringskostnaderna . samt dessutom av den del av investeringssumman som överstiger . kan beviljas som lån. . () i
mot · FZ021697 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1697-1704 av i m. fl. om höjt anslag till havsfiskelaboratorium Internationella rådet för havsforskning rekommenderar studier av produktionen av fiskföda, dvs. plankton och bottendjur. Dessa arbetsuppgifter ingår i verksamheten vid . Denna forskning har emellertid endast i begränsad omfattning kunnat bedrivas av laboratoriets fyra fast anställda biologer, vilka huvudsakligen arbetar med de olika viktiga fiskslagens biologi. har havsfiskelaboratoriet genom anslag från kunnat bedriva ett forskningsarbete som syftat till att studera produktionen av fiskföda, något som varit av stor vikt för bedömningen av fiskeri frågor. Arbetet har omfattat specialstudier av växtplanktonproduktion, mikrozooplankton.zooplankton, fiskägg och fisklarver samt bottendjur. Denna verksamhet har som nämnts endast tillfälligt kunnat beaktas enär de ordinarie resurserna varit otillräckliga. Man riskerar nu att hela denna verksamhet kommer att spolieras genom att de tidsbegränsade forskningsanslagen dras in. drogs det första forskningsanslaget in. Undersökningarna beträffande bottenfaunans relationer till miljön och därmed till produktionen av föda för bottenlevande fisk har befunnit sig i ett mycket bekymmersamt läge, eftersom något nytt anslag från ej kunnat erhållas. Tack vare anslag från för arbetslösa akademiker har dock arbetet kunnat utföras i begränsad omfattning, men denna möjlighet utanför den ordinarie staten är nu uttömd. För /77 bedöms verksamheten kräva ett anslag på . (lön jämte lkp för en forskningsassistent i F 9 ca , tillfällig arbetskraft , rese- och traktamentskostnader . Havsfiskelaboratoriets verksamhet då det gäller planktons relationer till miljön och därmed produktionen av föda för stimfisk som sill/strömming och skarpsill har upphört. Denna typ av arbete har långtidskaraktär och är med tanke på miljöförändringarna i av särskild vikt för en bedömning av skiftningar i produktionsförhållanden. Förbudgetåret erfordras ett anslag på . (lön inkl. lkp för en forskningsassistent i F9 , tillfällig arbetskraft , rese- och traktamentskostnader . 1 1975/76. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller 1. att ytterligare . ställs till förfogande för verksamheten /77 vid dess havsfiskelaboratorium, 2. att - om yrkandet under 1 ej bifalles - motsvarande belopp ställs till förfogande för angivna ändamål. () i Vrångebäck () i Lane-Herrestad
mot · FZ02170 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 170 av herrar i och i om avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för matkostnad för blinds mygg och svälja kameler är ofta ett utmärkande drag i vår skattelagstiftning. Det framgår med all tydlighet i den debatt som pågår om de s. k. höginkomstkändisarnas avdragsmöjligheter i förhållande till låginkomsttagarens ofta mycket berättigade avdragsyrkanden för att t. ex. kunna sköta sitt jobb. En sådan grupp är de starkt synskadade, som för att kunna sköta sitt arbete är beroende av sin ledarhund. har dessa fått nej av skattemyndigheterna till avdrag för hundens matkostnader. Regeringsrätten har i ett par uppmärksammade utslag, som är prejudicerande, sagt detta. Man förstår att det för de flesta människor framstår som en utmanande orättvisa, när höginkomsttagare målmedvetet får utnyttja avdragsreglerna för att få lägsta möjliga skatt. Ledarhunden är att betrakta som färdmedel för den synskadade, säger . Därför borde kostnaderna för den vara avdragsgilla på samma sätt som andra avdrag för inkomstens förvärvande. Även om skattemyndigheterna kan hänvisa till gällande skattelagar, så måste det vara fel på lagarna, när ett skäligt avdrag för den synskadades ledarhund ej godkännes. Enligt vår uppfattning bör medverka till en sådan ändring i gällande skatteförordning, att synskadad person, som är beroende av sin ledarhund för sitt arbete, får göra avdrag för hundens matkostnader. Vi anser att det finns rimliga skäl för att medverka tili att jämna vägen för de synskadade och eliminera detta skattekineseri. Det är också en principiellt viktig fråga, om våra skattelagar skall tillåta stora avdrag för höginkomsttagare men säga nej till skäliga avdrag för att synskadade skall kunna förvärvsarbeta. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar om sådan ändring i skattelagarna, att matkostnaden för synskadades ledarhund blir avdragsgill vid taxeringen av inkomstens förvärvande. . () HANS ()
mot · FZ021700 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1700 av m. fl. om åtgärder för att minska buller från flygplan I trafikbullerutredningens delbetänkande om flygbuller (SOU 1975:56) behandlas bl. a. olika åtgärder för att begränsa bullerstörningar från flyg. Ett sätt är att infora restriktioner av olika slag, t. ex. förbjuda viss flygväg eller start och landning . En annan möjlighet är att utforma speciella procedurer för själva start- och landningsförfarandet. Bullerstörningar vid start och landning kan reduceras genom O utfärdande av restriktioner beträffande tid för flygoperationer, flygfrekvens, flygplanstyper m. m. O val av lämplig start- och landningsbana O sväng efter start O motoravdrag efter start O val av lämplig stig- och landningsprofil anbefallande av vissa minimihöjder O utfärdande av restriktioner för användning av reverseringsanordning. Bullerstörningar i samband med överflygning kan reduceras genom O val av lämplig flygväg O anbefallande av minimihöjd O fartrestriktioner. Möjligheterna att vidta dessa bullerreducerande åtgärder påverkas naturligtvis av olika faktorer. Dessa faktorer kan grupperas i flygtrafikledningstekniska faktorer, flygsäkerhetsaspekter och konsekvenser med ekonomisk innebörd. Bullerreducerande åtgärder kan öka svårigheterna för flygtrafikledningen att avveckla och samordna trafiken. Avsteg från normalförfarandet vid start och landning kan innebära en minskning av säkerhetsmarginalerna. Bullerreducerande åtgärder som åstadkommer minskad kapacitet på en flygplats kan få ekonomiska konsekvenser. Det är naturligtvis av utomordentlig vikt att flygverksamheten vid vårt lands större flygplatser bedrivs så att omgivande bebyggelse - ofta omfattande och tät - i största möjliga utsträckning skonas från störande buller. En god miljö för människorna måste tryggas. Hänsyn måste tas inte bara till klara hälsorisker utan också till trivselpåverkande störningar. Vissa grader av bullerstörningar medför klart påvisbara effekter såsom hörselskador, sömnrubbningar och nervösa besvär. Slutsatsen av dessa konstateranden torde bli att bullerreducerande åtgärder vid vissa storflygplatser måste tilllämpas optimalt. För att flygbolagen skall tvingas acceptera dessa miljöskäl kan lagstiftning troligen inte undvikas. Risken att flygbolag, exempelvis vid val av startoch landningsriktningar eller start- och landningsförfaranden, inte respekterar gällande rekommendationer utan väljer från flygekonomisk synpunkt fördelaktigare riktningar och förfaranden är nämligen uppenbar. Detta kan befolkningen i bostadsområden i tätorter utanför storflygplatser verifiera. Undantag från en lagstiftning med skyldighet för flygbolag att följa fastställda flygoperativa åtgärder måste emellertid göras. Piloten måste alltid vara tillförsäkrad rätten att, då flygsäkerheten så kräver - men endast då! - göra avsteg från fastställda bullerreducerande åtgärder. Detta är främst aktuellt vid svåra flygväderförhållanden och vid stark turbulens. att hos regeringen anhåller om förslag till lag med skyldighet för flygbolag att följa fastställda flygoperativa åtgärder, vilka syftar till bullerreducering över bostadsbebyggelse. () () () HANS ()
mot · FZ021702 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1702 om en snabbare handläggning av statsbidrag till kommunala vattenoch avloppsanläggningar Kraven och förväntningarna ökar på offentliga företag och myndigheter. Alla är väl ense om att effektiviteten inom dessa inte bör stå näringslivet efter. ansvarar för vatten- och renhållningsfrågor. Vid kommunala Va-investeringar som godkänts för statsbidrag utbetalas förskott . Dessa avräknas sedan mot slutliga bidrag som fastställs efter slutlig granskning av statsbidragsberättigade godkända kostnader. Då utbetalning av resterande bidrag är aktuell visar det sig att kön från många kommuner är stor. Behandlingen av kommunernas ansökningar drar ut , i många fall . Anledningen till dessa långa väntetider inom bör undersökas och åtgärdas så att snabbare handläggning kan ske. Om slutregleringen låter vänta på sig och det rör sig om 0,5 milj. kr. kan ränteförlusten uppskattas till ca . För alla obehandlade ärenden som väntar i kön torde det röra sig om åtskilliga miljoner i ränteförluster för kommunerna. Möjlighet saknas givetvis att debitera staten dröjsmålsränta. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en snabbare handläggning av statsbidrag till kommunala Va-investeringar. () ()
mot · FZ021703 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1703 av i m. fl. om höjt anslag till Kursverksamhet på fiskets område 1 budgetpropositionen 1976 (bil. 11, pkt E 4) föreslås att till kursverksamhet på fiskets område för /77 anvisas ett reservationsanslag om . För /76 utgår anslag med samma belopp. Enligt beräkningar torde behovet /77 ligga på . Det föreslagna anslaget kommer att vara otillräckligt för det avsedda än damålet, eftersom kursverksamheten på fiskets område sannolikt måste utökas ytterligare kommande budgetår. Detta har sin grund i de allt större krav som ställs på fiskare, speciellt när det gäller redovisning och bokföring. En uppräkning av anslaget är därför nödvändig dels för att öka kursverksamheten bland fiskarna i dessa ämnen, dels på grund av ökade kostnader för arvoden, reseersättningar etc. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar höja det föreslagna anslaget till kursverksamhet på fiskets område till . () ()
mot · FZ021705 · 1976-01-26 00:00:00 — om en ny laxodlingsanstalt i byggdes laxodlingsanstalten i för kläckning och uppdragning av simfärdigt yngel av lax och öring för utsättning främst i lämpliga delar av , som är känd som förnämsta laxälv. Denna utsättning bidrog till att i hög grad öka tillgången på Mörrumslax och framåt. intensifierades havsfisket, och detta fick till följd att mängden av till återvändande lax minskade starkt, som storleken på fisken minskade. Det kommersiella fisket i fick på grund av minskningen av laxbeståndet läggas ner 1963. Sedan laxfångsterna gått tillbaka också i havet beslöt domänverket, , , lantbruksnämnden i och Listers härads fiskeriförening av att det vid laxodlingsanstalten i skulle påbörjas intensiv försöksuppfödning av laxyngel till utgångsmogen smolt. Sedan ställt erforderliga medel till förfogande för ändamålet igångsattes försöksuppfödningen. Denna försöksverksamhet har givit ett utomordentligt fint resultat och bevisat att man i en odlingsanläggning kan nå ett betydligt bättre utbyte än av den konventionella odlingen. Den nuvarande anläggningen i är dock otidsenlig och helt oanvändbar för smoltuppfödning i större skala. För en riklig och livskraftig reproduktion av laxfisk är det nödvändigt att möjligheter utnyttjas. Dess sydliga läge medför att produktionskapaciteten är högre än vad som är fallet med de flesta laxproducerande vattendragen i landet. Byggandet av en ny laxodlingsanstalt i för en årlig kapacitet av 125 000 lax- och havsöringssmolt bör därför igångsättas möjligt. Denna anläggning skulle då också kunna betjäna angränsande län och verksamt bidra till att öka lönsamheten i det svenska östersjöfisket och kustfisket. En utökad produktion av lax skulle dessutom främja den sportfiskande allmänhetens möjligheter till rekreation och avkoppling såväl vid vattendrag som vid kusten. Den projekterade nya anläggningen är och . avsikt är att placera anläggningen där den nuvarande laxodlingsanstalten ligger. Den nya anstalten skulle inrymma romkläckningshall, lokaler för uppsortering och tillväxt i 45 bassänger och därtill också en tillväxthall med 48 st. 3x3 m stora bassänger. och i har uttalat sig positivt för anläggandet av den nya laxodlingsanstalten. 1 1975/76. är nu berett att satsa 1,9 milj. kr. i anläggningskostnader, mark och personal för denna nya laxodlingsanläggning i . Vad som återstår är en årlig garanti på 350 000 å . Dessa bör bekostas av det allmänna, vilket också framförts till jordbruksutskottet vid deras besök i . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att medel ställs till förfogande för att täcka driftkostnaderna för en ny laxodlingsanstalt i . N. () i Trobro