mot · FZ02270 · 1976-01-14 00:00:00 — 1975/76 270-278 Motion 1975/76:270 av m. fl. Graviditet och nyblivet moderskap är inte alls självklart en harmonisk period i en kvinnas liv. Myten om den lyckliga modern har skapat ett tabu mot att uttrycka negativa känslor kring ett väntat barn. Psykiska störningar under graviditeten och närmast efter förlossningen har kunnat konstateras i olika undersökningar. E undersökning från 1972-1974 visar att psykiska störningar förekommer hos varannan nybliven mamma. Graviditeten och tiden kring förlossningen är en biologiskt betingad psykisk och social kristid. Svenska undersökningar tyder på dåliga kontraceptiva vanor och överraskande stora andelar av oönskade barn. Så var t. ex. mer än hälften av graviditeterna oplanerade enligt en undersökning (1970). Slumpen tycks fortfarande spela en avsevärd roll i familjebildningen. Det kan också konstateras att sexuell utsatthet, ovälkomna graviditeter och psykiska störningar var vanligast bland kvinnor i socialgrupp 3. Orsakerna till varför graviditeterna var ovälkomna uppges främst vara problem med ekonomi och bostad. 1 E. undersökning heter det: Den första graviditeten inträffar som regel under kvinnans utbildning eller första anställning, dvs. då hon ännu inte hunnit fä en stabil och bärkraftig social plats i samhället. Hon kan uppleva framtiden otrygg, ha en osäker identifikation som yrkeskvinna och ha ett fragilt självförtroende i sin personliga och sociala roll. Uppskjutandet av värdefulla mål (yrke, ekonomiskt oberoende) och försakande av psykologiska behov kan innebära svåra konflikter och påfrestningar, där barnet lätt kan få skulden och där modersrollen och barnet måste kompensera hennes förlust. De resultat som framkommit i de senaste undersökningarna visar att samhället för att hjälpa gravida kvinnor måste anslå resurser för en förbättrad och delvis annorlunda mödravård. Dagens mödravård är ensidigt kroppsligt inriktad och ger bara en tillfredsställande somatisk vård. Förvården syftar till att minska riskerna för missfall och förtidsbörd, samt förebygga sjukdomar, skador och missbildningar hos barnet. Eftervården syftar till att kontrollera det somatiska förloppet efter förlossningen. På grund av personalbrist och därmed sammanhängande tidsbrist (väntetiden vid besök på mödravårdscentral kan uppgå och behandlingen tar ofta bara .) och en kroppsligt inriktad utbildning finns det mycket små möjligheter att hjälpa gravida Kvinnor som har psykiska och sociala problem som uppstått i samband med graviditet. Gravida kvinnor måste få en bättre psykisk förberedelse inför förloss 1 1975/76. Undersökningar visar att en femtedel av blivande mödrar har problem av sådan art att avancerad psykiatrisk behandling är nödvändig. Som exempel kan nämnas att bara hälften av mödrarna i får någon form av förberedelse inför förlossningen och bara en tredjedel av gravida kvinnor deltar i någon form av mödraundervisning. Kvinnor som drabbas av störningar lever i regel under psykologiskt och socialt svåra förhållanden. Undersökningar visar att dessa kvinnors egen barndom ofta varit otillfredsställande med störda relationer till de egna föräldrarna. Dessa kvinnor har alltså ofta negativa förebilder att utforma sitt eget kommande föräldraskap efter. Mödraförberedelserna måste starta redan jnnan graviditeten och den nuvarande mödraundervisningen bör kompletteras med en allmän föräldraundervisning. Genom att ge ett större stöd under de tre första månderna av graviditeten skulle kvinnor som befinner sig i svåra situationer kunna ges en adekvat hjälp. I mödraförberedelsen bör också ingå individuell rådgivning. Det skulle vara värdefullt om psykologer och socialarbetare kunde knytas till mödrahälsovården och till förlossningshälsovården. Därigenom skulle man t. ex. ha möjlighet att spåra upp de s. k. riskfallen under graviditeten, ge undervisning till personal vid mödra- och förlossningsvården, utföra intervjuer av förlösta kvinnor samt hjälpa de kvinnor som under och efter förlossningen har psykiska och sociala problem, vilket ofta förekommer. Mödrahälsovården måste med andra ord förändras så att den rent kroppsligt inriktade vården kompletteras med en psykisk och social vård. Det är också viktigt att ett vidgat samspel mellan mödrahälsovården och barnhälsovården utvecklas. Med stöd av det anförda föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa att den tar initiativ till en översyn av mödrahälsovården i syfte att ge denna en ökad beredskap till att ge behövande kvinnor psykisk och social hjälp innebärande a) att personaltätheten får sådana dimensioner att reella möjligheter skapas för samtal mellan läkare och gravida kvinnor samt mellan barnmorskor och gravida kvinnor, b) att psykolog- och socialarbetartjänster inrättas på varje mödravårdscentral och BB för att möjliggöra för mödrahälsovården att bedriva en aktivt uppsökande verksamhet, c) att samarbetet utvidgas mellan mödrarvårds- och barnavårdscentralerna. 2. att hos regeringen hemställa om att en bedömning kommer till stånd om storleken av de ökade resurser som bör anslås till upplysningsverksamhet om kontraceptiva metoder i syfte att eliminera oönskade graviditeter. (vpk) i (vpk) i (vpk) INGA (vpk) 1* 1975/76.