ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021516 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1516 om inrättande av en professur i teknisk elimination Inget tidigare skede i mänsklighetens historia har präglats av så snabba och genomgripande förändringar som de vi upplever . Den ekonomiska och tekniska utvecklingen har öppnat vägen för framåtskridande, men också skapat allvarliga problem som måste bemästras. I det gamla fattigsamhället var det absolut nödvändigt att i första hand satsa på ekonomisk tillväxt och högre lön. Industrialiseringen har skett i mycket rask takt, men man har inte ansett sig ha råd att visa tillräcklig hänsyn till de problem i form av t. ex. dålig arbetsmiljö som denna skapat. I dagens , när flertalet medborgare har uppnått en relativt stor materiell trygghet och när stora sociala reformer har blivit genomförda, har intresset i allt större utsträckning riktats på begrepp som livskvalitet, som kravet på en bättre arbetsmiljö och en rikare fritid har ökat bland alla medborgare. Forskare inom arbetsmiljöns område har framhållit att vi har många medicinska kriterier, som vi tyvärr inte kan upprätthålla inom arbetslivet på grund av att den medicinska övervakningen inte har möjlighet att i tillräckligt stor utsträckning bevaka den tekniska utvecklingen. Den tekniska, förebyggande medicinens genomslagskraft är i mycket hög grad beroende av möjligheterna att eliminera tekniskt skadliga eller icke önskvärda miljöfaktorer. Det gäller att granska en maskins brister från miljösynpunkt redan under konstruktionsstadiet för att komma till rätta med brister innan serieproduktion sker. En professur i teknisk elimination skulle ge värdefulla möjligheter till eliminationsteknisk forskning och därmed skapa betydligt större förutsättningar för att man skall kunna ändra de primära teknologierna, så att man redan vid konstruktionen kan undvika icke önskade miljöfaktorer. En sådan professur med teknisk inriktning skulle t. ex. kunna bli aktuell vid . Med hänvisning till ovanstående hemställes att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande en professur i teknisk elimination.
mot · FZ021519 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76 15191526 om ansvaret för underhåll av vägar inom rekreationsområden I den fysiska riksplanen har intagits bl. a. vissa kustområden av s. k. riksintresse för det rörliga friluftslivet. Områdena i fråga är nu också klassade som primära rekreationsområden. När det gäller utveckling av riksplanens intentioner i dessa områden är kommunikationslederna i områdena en mycket väsentlig del för att utveckla programmen och göra områdena lättillgängliga. Inom området i bl. a. norra län har skett en omfattande indragning av vägar från allmänt underhåll. har de statliga anslagen till enskild väghållning begränsats. När det gäller underlagen för indragning av väg från allmänt underhåll tar icke hänsyn till sommartrafik. För de nämnda områdena är det nödvändigt att hänsyn i fortsättningen tas till sommartrafiken och det förhållandet att områdena är reserverade dels som riksintresseområden, dels som primära rekreationsområden. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om trafikunderlaget vid prövning av indragning av vägar från allmänt underhåll.
mot · FZ021520 · 1976-01-25 00:00:00 — av i om förbättrad postservice i glesbygder driver en omfattande postservice via lantbrevbärarna i landets glesbygder. Denna service är i regel mycket uppskattad av den allmänhet som betjänas av lantbrevbäringen. Av kostnadsskäl har postverket infört regler som tyvärr utestänger vissa områden från den direktbetjäning som lantbrevbäringen ger. I de regler som postverket tillämpat krävs ett underlag av minst två hushåll per kilometer enkel väg om lantbrevbäraren skall avlämna posten i brevlåda vid bostaden. I annat fall får kunden uppsöka lantbrevbäraren vid dennes färdväg eller söka upp närmaste postkontor, något som i regel leder till långa resor. Oavsett vilka alternativ dessa människor väljer innebär det stora svårigheter. Det är ingen överdrift att hävda att i dessa fall är postens service extremt dålig. Särskilt svårt är det för äldre människor. Att cykla eller att gå kan för vissa människor vara en nästan omöjlig uppgift särskilt . I konkreta fall kan dessa kunder tvingas att vara utan dagstidning . Från rättvise- och jämlikhetssynpunkt är dessa förhållanden inte försvarbara. Dessa människor utestängs från en service som för alla andra uppfattas som en självklarhet. Det kan knappast anses vara någon större solidaritetshandling att bygga ut lantbrevbäringen ytterligare. Det borde vara rätt rimligt att alla som tar postens tjänster i anspråk solidariskt bär de kostnader som denna utbyggnad kan innebära. Den avfolkning som skett av stora glesbygdsområden har lett till att avståndet mellan postens kunder ökat i dessa områden. Det har i sin tur i praktiken resulterat i att posten knappast konsekvent kan tillämpa de regler som ovan redovisats. Detta är ytterligare ett skäl för att se över och bygga ut den service som lantbrevbäringen innebär för landets glesbygder. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för en utbyggd lantbrevbäringsservice till de glesbygdsområden som inte omfattas av denna postservice.
mot · FZ021521 · 1976-01-25 00:00:00 — 1975/76:1521 av i om dispens från hastighetsbestämmelserna för vissa fordon Enligt vägtrafikkungörelsen får trafik med motorfordon som framförs med en hastighet som understiger ej äga rum på motorväg och motortrafikled. Förbudet omfattar alltså bl. a. alla jordbrukstraktorer. Dispens från detta förbud får ej fattas av lokala eller regionala organ. Endast regeringen har denna lagliga möjlighet. I den praktiska verkligheten framstår denna lagregel som omständlig. Rimligtvis borde länsorganen så väl känna de lokala problemen att de bättre än ett centralt beslutsorgan kan bedöma de lämpligaste åtgärderna. I ett aktuellt och konkret fall i län har ett antal traktortransporter tvingats in i en tät stadstrafik. Det har skett på grund av att de bl. a. vägrats trafikera en kortare sträcka av motorvägen på vid . Den lokala polismyndigheten som väl känner förhållandena gjorde i det aktuella fallet den bedömningen att traktortransporterna utgjorde en mindre trafikrisk på motorvägen. Det är svårt att tro att någon central myndighet skulle ha bättre begrepp om vad som var bäst i den konkreta fallet. De människor som lever med den praktiska verkligheten har svårt att förstå att en sådan här lokal fråga kräver en omständlig och byråkratisk process. Det finns risk för att allmänhetens förtroende för samhällets olika organ rubbas. För de flesta framstår säkert problem av denna karaktär som rätt självklara för beslut i lokala eller i regionala organ. Då undviker man bäst beslut som för allmänheten upplevs som skrivbordsprodukter med dålig verklighetsförankring. Det är rätt självklart att reglerna för dispens för undantag från bestämmelserna i vägtrafikkungörelsen måste vara restriktiva. Det måste givetvis vara starka trafiksäkerhetsskäl som talar för undantag. Att leva upp till denna restriktiva tillämpning bör ett regionalt organ kunna göra minst lika bra som ett centralt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att dispens från förbudet att framföra långsamtgående fordon på motorväg och motortrafikled får fattas av lämpligt regionalt organ.
mot · FZ021528 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76: 1528 av i Glömminge om förkörsrätt för Den kollektiva persontrafiken med personbuss är från många synpunkter ett för samhället önskvärt trafikmedel. Detta sätt att resa på är mindre energikrävande och mindre kapitalkrävande än t. ex. privatbilismen. Busstrafiken kunde göras ännu mer attraktiv på olika sätt. När en buss måste stanna vid en vägkorsning med stark trafik, kan en buss med 50 passagerare få vänta på en bilkö med 50-60 personbilar med i värsta fall en resande i varje bil. Det förefaller som om bussen i det ovan angivna fallet borde kunna få förkörsrätt, då ett sådant genomsläpp för bussen skulle ta obetydlig tid i anspråk. När man iakttar hur den instängda bussen full av passagerare står där i vägkorset och väntar, medan den med mycket snabba och enkla medel kunde komma vidare, så får man den tanken att en förkörsrätt för bussen i detta fall mycket enkelt skulle bidra till smidigare trafik. Att personbils- och lastbilstrafikanterna skulle finna den föreslagna trafikmetoden mindre önskvärd kan uteslutas, då det vid alla korsningar och avtagsvägar med rött stoppljus ändå blir till en rutin. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om införande av sådan ändring av vägtrafikstadgan att vid vägkors eller avtagsväg, där trafikljus icke finns, ges förkörsrätt. () i Glömminge
mot · FZ021530 · 1976-01-22 00:00:00 — 1975/76: 1530 av m. fl. geografiska utbredning liksom dess periferibelägenhet i kräver att särskild uppmärksamhet ägnas luftfarten. Det reguljära flyget liksom charterflyget får sin beskärda del av den berättigade uppmärksamheten, men så icke allmänflyget. Redan innebörden av detta ord är för många ett oklart begrepp trots att det är samlingsbeteckning för följande former av flygverksamhet: BRUKSFLYG Taxiflyg, flygfotografering, reklamflyg, krftledningsövervakning, flyprospektering, karteringsflyg, jordbruks- och skogsbruksflyg (VFR och IFR). Enskilt privatflyg (resor och rekreation), klubbflyg, flygturism (i allmänhet VFR). Affärsflyg (säljresor, konferensresor etc.), företagsflyg (serviceuppdrag etc.) (i allmänhet IFR). Polisflyg, Frivilliga flygkåren, hjälpflyg med målgång och skogsbrandsbevakning, räddningsflyg, undsättningsflyg (i allmänhet VFR). SKOLFLYG (MOTOR) Kommersiella flygskolor, klubbflygskolor, flyginstruktörsskolor (VFR och IFR). SKOLFLYG () Flygskolor, fortsatt flygutbildning, utbildning av tekniker, instruktörsutbildning. FLYGSPORT Motorflyg, segelflyg, modellflyg, fallskärms hoppning, ballongflyg, tävlingsverksamhet. Att en sådan mångskiftande och omfattande sektor av luftfarten borde vara berättigad till samma hänsyn och intresse som reguljärt flyg och charterflyg synes självklart. Den sittande trafikpolitiska utredningen måste ta itu även med luftfartspolitiska frågor, inte minst allmänflygets. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär sådana tilläggsdirektiv till trafikpolitiska utredningen att denna även omfattar luftfartens inklusive allmänflygets förhållanden. () ()
mot · FZ021535 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av järnvägslinjen ÄlmhultSölvesborg I årets budgetproposition aviseras nedläggning av en rad bandelar i landet bland dessa sträckan ÄlmhultSölvesborg. Prövningen av dessa nedläggningar skall enligt kommunikationsministern ske under /77. Enligt vår mening är detta ett förhastat beslut. Visserligen talas i propositionen om att ersättningstrafik måste till i de fall nedläggningar blir aktuella att genomföra, men vi är ändå inte övertygade om riktigheten i ett beslut om nedläggning. Sträckan ÄlmhultSölvesborg sammanbinder exempelvis orter inom ett område med stor industri, för att nämna den största, med därav följande omfattande pendling. Vidare kan anföras att många gymnasieelever i såväl som och orterna däromkring använder järnvägen. Att järnvägen spelar en högst betydande roll för den fortsatta utbyggnaden av näringslivet är alltför välkänt för att behöva ordas mera om. Det kanske starkaste skälet just nu för att avvisa aktualiserade nedläggningsbeslut är det arbete som pågår inom Utredningen avseende regionalt gällande generella trafikrabatter, vilken väntas komma med förslag . Utredningens namn ger vid handen vad dessa förslag bör gå ut på. Generella rabatter borde vara en väg bland flera att beträda för att nå ökad resandefrekvens på kollektiva trafikmedel. Det torde vara högst välbetänkt att avvakta prövningen av de förslag till rabatter som utredningen väntas komma med, innan några beslut om järnvägsnedläggningar fattas. Mycket talar för att antalet resande på järnväg skulle öka, om ett system med regionala rabatter utvecklades. Detta gäller inte minst inom ett område med den struktur på arbetsmarknaden som präglar sträckan ÄlmhultSölvesborg. Utöver detta kan anföras skäl som är välkända för orter som mister sin järnväg. För många innebär det en omställning som kan vara nog så besvärlig och som ofta är ekonomiskt kännbar för den enskilde. Med stöd av ovanstående hemställes att hos regeringen begär att nedläggningsprövning beträffande bandelen ÄlmhultSölvesborg inte skall företas . () () KARL-ÄNDERS () () i
mot · FZ021536 · 1976-01-27 00:00:00 — av i m. II. om åtgärder för att minska antalet cykelolyckor bland barn kommer att bedriva en kampanj kallad Barn i trafiken. Frågan om cyklande barn skall ingå i kampanjen. En statistik bearbetning av cykel- och mopedolyckor bland barn har genomförts. Vidare pågår en analys avseende olyckor i vilka barn varit inblandade. Bland i undersökningen framkomna data kan nämnas uppgiften att av totalt 64 dödade och 1 048 skadade barn 28 respektive 426 har varit cyklister. De flesta cykelolyckorna har inträffat i korsningar, och detta gäller även för de allra yngsta åldersgrupperna i undersökningen. Den höga andelen cykelolyckor där barn är inblandade hänger givetvis samman med att cyklande barn i de lägre åldrarna saknar förmåga att bedöma den totala trafiksituation de befinner sig i. De är inte mogna att på egen hand cykla på vägar där bilar och andra motorfordon kan utgöra allvarliga risker även för vuxna cyklister. I har man bestämmelser om att minimiåldern för att få cykla utan vuxen persons uppsikt är . I vissa fall kan myndigheterna tillåta en tioåring att cykla utan vuxens uppsikt. Effekten av dessa regler har blivit en avsevärt senare cykeldebut än i vårt land. I har man ingen absolut minimiålder för att få cykla i trafiken. Däremot får personer som på grund av bristande kroppslig eller själslig mognad kan utgöra en trafikfara för andra inte utan uppsikt köra något fordon. Detta inbegriper således även cyklande barn, som på grund av sin brist på mognad inte får cykla i trafiken utan vuxens uppsikt. Den höga andelen cykelolyckor med barn inblandade gör det motiverat att överväga införandet av liknande regler också i vårt land. Trafiksäkerhetsexpertisen har oroats av de många olyckorna med cyklande barn. På en del orter har man på initiativ av cykelfabrikanter inrättat cykelskolor för förskolebarn. Ambitionerna att sälja barncyklar torde överskugga det föregivna syftet att lära ut trafikregler. Genom att främja en tidig cykeldebut på allmänna vägar kan sådana cykelskolor bidra till en högre olycksfallsfrekvens. Detta har också utan större framgång påpekats av bl. a. förskollärare som observerat problemet. Alla åtgärder som minskar frekvensen mycket unga cykelåkare utan uppsikt från vuxna på gator och vägar med blandad trafik kommer självfallet att minska antalet dödade och allvarligt skadade barn i tra Ansvaret för barn som cyklar på gator med blandad trafik bör mer direkt läggas på vårdnadshavarna. Kommunerna bör vidare stimuleras att mer än bygga separata cykelvägar, speciellt i närheten av skolorna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär initiativ i syfte att minska barns cykelåkande på vägar med blandad trafik. () i Kumla
mot · FZ021542 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i Stenkyrka och i om busstrafiken på Den lokala och regionala trafikplaneringen är ett viktigt instrument då det gäller att lösa kommunikationsproblemen för landsbygden. Då denna planering nu är genomförd finns det bättre möjligheter än tidigare att överblicka behovet av åtgärder. Den regionala servicen på är starkt koncentrerad till , där lasarett, gymnasium, varuhus, kommunens centrala administration, länsförvaltningen etc. finns. Boendet på ön är spritt; befolkningsandelen i glesbygd var 1970 . De långa uppehållstiderna tillsammans med den ofta långa restiden gör att en stor del av befolkningen måste utnyttja en hel dag för att nå den regionala servicen. Av glesbygdshushållen saknar tillgång till bil. utgår statligt stöd endast till två dubbelturer per dag och linje, vilket i allmänhet innebär en dubbeltur . De långa uppehållstider som därigenom uppstår är speciellt påfrestande för de grupper, åldringar och handikappade, som är i störst behov av rörlighetsfrämjande åtgärder. Antalet bidragsgrundande dubbelturer i lokal och regional busstrafik behöver därför utökas. Detta behov gör sig sannolikt gällande i samtliga vårt lands glesbygder men är måhända mest accentuerat på och i det inre stödområdet. Maj:t beslöt 1960 att SJ:s järnvägstrafik på skulle läggas ned. fastställdes att ersättningstrafik med buss skulle bedrivas av SJ. Trafiken på dessa SJ:s s. k. stamlinjer har successivt anpassats till ett förändrat trafikbehov, och det torde behöva påpekas att trafikansvaret för dessa linjer bör kvarstå. Enligt vår mening bör statens större kostnadsansvar för busstrafiken FårösundSliteVisby, BurgsvikHemseRomaVisby och KlintehamnVisby, medföra att nämnda linjer klassificeras som regional busstrafik. Denna uppfattning har också starkt understrukits av på i länsplanering 1974. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag 1. att antalet bidragsgrundande dubbelturer i den lokala och regionala busstrafiken utökas, lt 1975/76. 2. att busstrafiken å linjerna FårösundSliteVisby, HemseRomaVisby och KlintehamnVisby klassificeras som regional busstrafik. () PER-A.
mot · FZ021545 · 1976-01-23 00:00:00 — av herrar Hellmark och i om åldersgränsen för erhållande av SJ:s pensionärsrabatt () införde det s. k. 67-kortet sorn ny rabattform. Rabattformen i dess dåvarande utformning innebar att den endast kunde användas av personer som fyllt eller skulle uppnå denna ålder. SJ:s beslut om införande av ifrågavarande rabatt var helt kommersiellt betingat. utvidgades giltighetsområdet genom beslut av att omfatta även personer som enligt lagen om allmän försäkring erhåller förtida uttag av ålderspension (dock ej tjänstepension eller änkepension), förtidspension, sjukbidrag, invaliditetsersättning samt hustrutillägg. Genom beslut kommer den allmänna pensionsåldern att sänkas från till fr. o. m. Enligt uppgift från SJ har man inte diskuterat frågan om att i motsvarande mån sänka den generella åldern för erhållande av pensionärsrabatt. Egentligen bör det anses självklart att åldersgränsen för att erhålla pensionärsrabatt följer pensionsålderns sänkning från 67 till . Då SJ emellertid enligt sina direktiv har att lägga företagsekonomiska aspekter på driften kan icke utan vidare förutsättas att ytterligare två åldersklasser kan från sådan synpunkt få åtnjuta pensionärsrabatt. Det finns därför skäl till att gör ett uttalande i frågan. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar som sin mening att åldersgränsen för erhållande av statens järnvägars pensionärsrabatt skall från vara . () ()
mot · FZ021546 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av viss trafik på flygplats debatterades ett förslag att ytterligare utreda möjligheten av att bibehålla för inrikes trafik. föreslog en sådan utredning, men en reservation mot förslaget segrade vid votering med 148 röster mot 143. Åtgärder har därefter vidtagits för att flytta över viss trafik från till . Huruvida skall användas har såvitt är bekant ej bestämts. Sedan beslutet togs har i vissa fall ett nytt läge inträtt på den tekniska sidan. Redan i samband med nämnd debatt påtalades att lågbullrande flygplan var under utveckling, men reservanterna avvisade det påståendet och påpekade att flygbolagen gjort stora investeringar i flygplansflottor av mellanstora slag och att därför de mindre bullerreducerande konstruktionerna kommer att dröja. Så är nu icke fallet. Det kanadensiska 50-sitsiga tysta kortfältsplanet 7 har redan undergått rigorösa prov och visat sig äga tysthet och låg bränsleförbrukning. Beställningar har gjorts av ett antal länder för leverans 1977. Enligt vissa uppgifter har även SAS övervägt att skaffa sådana plan för bl. a. VäxjöKöpenhamn-linjen. Sådana plan kan från bullersynpunkt mycket väl trafikera . De lämpar sig bra för kortare flygavstånd. har gjort en enkät rörande störningarna i Brommaområdet. Av denna framgår att det är ett mindretal som över huvud upplever sig störda och att det är som är starkt störda. då LIN:s trafik låg nere 11 juli17 var starkt störda. Dessa siffror synes ge vid handen att påståendet att tiotusentals personer boende omkring skulle vara utsatta för outhärdligt buller måste vara överdrivet. betydelse från regionalpolitisk synpunkt som flygplats för en kringliggande region med radie kvarstår lika levande som . Blir enda alternativet, blir det sannolikt nedläggning av de närmaste flygplatserna. För orter såsom , som särskilt är hänvisat till flyget för kommunikation med är bibehållandet av för viss trafik särskilt angeläget. Men även för övriga orter, som f. n. har trafik på , gäller samma önskemål. som flygplats för närtrafik förlänger restiden och minskar därmed den användbara tiden i med . enligt en detaljerad beräkning som gjorts. Som vi tidigare nämnt synes framtida användning ännu icke vara beslutad. Om man bibehåller som flygplats för allmänflyg, såsom linjetaxi, taxiflyg, affärsflyg etc. samt för tyst linjefart, så tillfredsställes såväl kravet på frihet från bullerstörning som kravet på regionalpolitisk service för huvuddelen av landet. Beslutet att flytta flyget till behöver inte upphävas eller ruckas vad beträffar de bullrande planen, och den utredning som tillsattes rörande den framtida lokaliseringen av allmänflyget bör få tilläggsdirektiv att i första hand inrikta sig på möjligheten att bibehålla för detta ändamål. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts rörande framtida användning. () () HANS () i
mot · FZ021548 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76:1548 av om bibehållande av trafiken på järnvägslinjen VäxjöHultsfred Från ledningen för har uttalats att såväl godssom persontrafiken på järnvägen VäxjöHultsfred bör nedläggas. Det finns starka skäl att reagera mot denna bedömning från SJ:s centrala ledning. På järnvägssträckan finns bl. a. orterna . Industrierna i dessa båda orter är helt beroende av järnvägen för sin framtida utveckling. En nedläggning skulle innebära att dessa båda samhällen skulle stagnera, med allvarliga problem för människorna som följd. Detta rimmar illa med att staten gått in med ekonomiskt stöd till industrierna i de berörda orterna. Det förefaller föga övertänkt att staten dels ger ekonomiskt stöd till industrier för att dessa skall utvecklas, dels rycker undan livsviktiga kommunikationer för precis samma samhällen. Ett exempel på vilka direkta konsekvenser en nedläggning av godstrafiken skulle få är företaget som tillverkar monteringsfärdiga trähus. Företaget har aviserat en utökning av verksamheten i som skulle innebära en välkommen sysselsättningsökning. Men denna utökning kan inte komma till stånd om järnvägen läggs ned. Men också på persontrafiksidan skulle en nedläggning förorsaka bekymmer. Människorna i dessa bygder skulle få sin service kraftigt försämrad, bl. a. genom att möjligheterna att då nå i skulle försvåras. Detta skulle slå särskilt hårt mot äldre personer utan tillgång till bil. Slutligen skall framhållas att kommun sedan en följd av år haft problem med vikande sysselsättning. För denna kommun är det ett livsvillkor att ha goda kommunikationer med residensstaden . En nedläggning av järnvägen skulle innebära ett hårt slag för kommunen och ytterligare förvärra det bekymmersamma sysselsättningsläget. Med stöd av vad som anförts hemställes att i skrivelse till regeringen uttalar att såväl godssom persontrafik på järnvägssträckan VäxjöHultsfred skall bibehållas.