mot · FZ021694 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1694 av herrar Leuchovius och Nisser om snytbaggeskador på skog, m. m. Tillgången på skogsråvara är en avgörande förutsättning för den svenska skogsindustrin. Alla krafter måste sättas in för en intensifierad skogsproduktion. Inte minst är det av stor betydelse att skogsmarken efter slutavverkning och med hjälp av effektiva kulturåtgärder åter kommer under produktion. En försenad och undermålig beståndsanläggning har flera negativa följdverkningar; dels förlorar man produktion, dels får det konkurrerande lövslyet ett försprång framför kulturplantorna. De ekonomiska konsekvenserna för den enskilde skogsägaren och skogsindustrin - och därmed samhällsekonomin - kan inte särskilt kvantifieras, men det framstår klart att mycket stora värden här står på spel. Utöver produktionsförlusten följer på försenad beståndsanläggning ökade kostnader för lövslybekämpning, hjälpplantering m. m. Ett allvarligt hot mot barrskogsplanteringar på nya hyggen är den barkgnagande insekten snytbaggen, vilken massförökar sig i färska stubbar. Angreppen från denna har fram kunnat bemästras med behandling av plantorna med DDT. Alternativet är att vänta till dess invasionen ebbar ut. avslog produktkontrollnämnden en registreringsansökan rörande ett DDT-haltigt bekämpningsmedel avsett för behandling av skogsplantör som skydd mot angrepp av snytbagge. Därmed upphörde också den dittills gällande dispensen för skogsbruket att för ändamålet i fråga använda DDT. Inte minst med hänsyn till frågans stora vikt för vår skogsnäring ifrågasattes starkt från många håll de av produktkontrollnämnden anförda sakskälen. Man menade att varken på yrkes- eller omgivningshygieniska grunder hade det tillkommit några reella skäl att upphäva den gällande dispensen. Det erinrades om att ett omfattande vetenskapligt material pekade på att DDT från yrkeshygienisk synpunkt torde vara ett av de mest pålitiliga bekämpningsmedel som kommit till användning. Rapporter om erfarenheterna från den första planteringssäsongen med totalt DDT-förbud är synnerligen oroande. har i samarbete med skogsbrukets organisationer påbörjat en inventering av snytbaggeskador. Vi har under hand erfarit att det sammanställda materialet tyder på allvarliga avgångar på grund av snytbagge i de kulturer som anlades med obehandlade plantor. I stor omfattning måste hjälpkulturer tillgripas även på de platser där man försökt begränsa snytbaggens angrepp med markberedning m. m. I sammanhanget vill vi erinra om att beträffande bekämpningsmedlet Lindan - vilket i och för sig i viss utsträckning kan ersätta DDT som skyddsmedel - råder delade meningar om dess arbetshygieniska egenskaper. Vi finner det angeläget att ovan omnämnda undersökning slutförs samt att erforderliga medel ställs till förfogande för fortsatt forskning i syfte att utveckla säkra och effektiva bekämpningsmetoder mot ifrågavarande insektsangrepp. I avvaktan på att framlägger sina resultat finner vi det också önskvärt att regeringen tillsätter en allsidig, opartisk expertutredning för sammanställning och värdering av befintligt material, som kan belysa DDT-preparatens eventuella toxikologiska risker i samband med den här berörda, specifika användningen. Skadeinventeringen och därpå grundade kalkyler över produktionsförlusten i svenskt skogsbruk tillsammans med ett sådant klarläggande av toxikologiska faktorer bör sedan kunna utgöra grund för en omprövning av frågan om dispens för användning av DDT vid behandling av barrträdsplantor. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande angelägenheten av att nu pågående inventering av snytbaggeskador bedrivs skyndsamt, 2. att hos regeringen begär utredning rörande DDTpreparatens eventuella toxikologiska risker i samband med dessa preparats användning för plantbehandling. . NISSER (m)