mot · FZ021478 · 1976-01-22 00:00:00 — av fröken m. fl. om höjt anslag till i är nu fullt utbyggd med 720 elever. Utexaminerandet av elever från högskolan har pågått , och genomströmningstakten har varit god. Skolans resurser har dock i flera avseenden inte ens nått den nivå som organisationskommittén för bibliotekarieutbildning planerade för högskolans första verksamhetsår. Detta gäller i synnerhet administrationen liksom högskolans bibliotek. Men också i fråga om lärarresurser är i behov av förstärkning. Resursknappheten inom administrationen kommer i synnerhet till uttryck i fråga om studiepraktiken. Först under innevarande budgetår inrättades en tjänst för handläggning av praktiken. Denna konsulent har dock en mycket stor arbetsbörda och hinner endast fullgöra de tekniskt-administrativa uppgifterna. Det är nödvändigt med en förstärkning med ytterligare en konsulent för att de pedagogiska aspekterna på studiepraktiken skall kunna följas upp. Den praktiska utbildningens kvalitet är i hög grad beroende av att eleverna kommer i kontakt med yrkesskickligt folk på fältet och genom praktiskt arbete får tillämpa de kunskaper som den teoretiska utbildningen ger. Genom att studiepraktiken är mycket kort måste den utnyttjas effektivt och samordnas med den övriga utbildningen. Detta bör bl. a. inbegripa ett kontinuerligt samarbete med handledaren vid praktikbiblioteken. Större delen av denna verksamhet har fått skjutas åt sidan i avvaktan på en nödvändig personalförstärkning. Under /77 skall 720 elever placeras vid praktikbibliotek. Av dessa skall var och en av 360 placeras på 4 olika bibliotek. Närmare 200 bibliotek i hela landet är engagerade i praktikverksamheten. Andra viktiga arbetsuppgifter är studie- och yrkesvägledning. Eftersom högskolan i är den enda i landet riktas en mängd frågor dit. Informationsproblemet accentueras också av de mycket komplicerade antagningsregler som f. n. gäller, vilket också medför en stor mängd förfrågningar till högskolan. En konsulenttjänst för studievägledande- och praktikförmedlande verksamhet beräknas kosta ca . Vid har lektorerna ålagts en undervisningsskyldighet på /läsår. Denna enligt avtal maximala undervisningsvolym motiverades vid högskolans start med att s. k. parallellundervisning troligen skulle medföra en relativt stor arbetsbesparing. Enligt överenskommelse mellan myndigheten och lektorerna skulle frågan om undervisningsvolym omprö vas då man fått större erfarenhet av undervisningen. Som jämförelse kan nämnas att journalist- och socialhögskolorna ålagt lektorerna en undervisningsskyldighet på högst /läsår. En sänkning av undervisningsskyldigheten anses som mycket angelägen på grund av den stora arbetsbörda som ligger på lektorerna. Detta beror delvis dels på att tillgången på undervisningsmateriel inom bibliotekarieutbildningen är mycket begränsad och att som en följd därav läromedel måste utarbetas inför varje undervisningsmoment, dels på att inom varje ämne ett stort antal specialister utifrån fältet anlitas, vilket ställer stora krav på samordning inom ämnena. Hela informations- och biblioteksområdet kommer dessutom att vara föremål för en snabb utveckling, varför ett kontinuerligt nyskrivande av läromedel kommer att krävas. Detta innebär en väsentlig arbetsuppgift utöver den schemalagda undervisningen. En mycket stor del av iektorsundervisningen sker dessutom i seminarieform med ett mycket stort antal varierande seminarieuppgifter. En konsekvens av detta är att, även om undervisningen bedrivs i parallella grupper får den ändå en olikartad karaktär i varje undervisningsgrupp. Den föreslagna sänkningen av undervisningsskyldigheten för lektorer beräknas kosta ca . vid är högskolans viktigaste läromedel. På de flesta andra högskolor används bibliotekens material av enskilda forskare och studenter, som därur hämtar information och underlag för sitt eget arbete. Vissa delar av samlingar utnyttjas också för sådana ändamål, men stora delar av bokbeståndet har en annan central funktion i undervisningen. Denna har som mål att lära eleverna att få fram information och kunskapsmaterial till nyttjarna av folkbibliotek, forskningsbibliotek, företagsbibliotek och skolbibliotek. En sådan undervisning kräver en stor förtrogenhet med materialet. Varje elev vid måste handskas med ett relativt sett mycket stort antal böcker för att därigenom lära sig hur de kan utnyttjas och vilken information de kan ge. En viktig konsekvens av lokalisering till är att inte några andra biblioteksresurser än de egna kan utnyttjas i den dagliga undervisningen. Högskolans bibliotek måste hålla litteratur i en utsträckning som gör det möjligt för alla högskolans studerande - oavsett linjeval att få adekvat utbildning om referenslitteratur för relevanta bibliotekstyper. För att möta krav på särskilda insatser för barnkultur planerar högskolan en speciell satsning på detta område. Särskilda åtgärder krävs för att möta det stora utbudet av skräplitteratur, våldsfilmer m. m. som i hög grad riktas mot barn. Biblioteken kan härvid förväntas komma att inneha en nyckelroll. Genom en utökning av barnavdelningen inom högskolans bibliotek avser man att stärka elevernas motivation för att ägna sig åt barnbiblioteksverksamhet och härigenom öka intresset för barnkulturella satsningar inom biblioteken. Enligt vår mening är det mycket angeläget att ges ökade resurser för dessa uppgifter, och vi anser att anslaget till undervisningsmateriel bör ökas med . Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar 1. att till : Utbildningskostnader anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , ' 2. att till : Undervisningsmateriel m. m. anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () MAJ ()