mot · FZ021183 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om det studiesociala stödet Sammanfattning: Den sociala snedrekryteringen är fortfarande stor, framför allt vid högre studier. För att bryta den sneda fördelningen krävs ett annat studiefinansieringssystem, byggt på studielön för alla studerande . Vuxenutbildningen måste ges ett ökat utrymme inom utbildningspolitikens område, och även här måste ekonomiska förutsättningar skapas för den vuxne att studera. Vpk föreslår att vuxenstudiestödet i sin helhet utgår som bidrag. Beträffande studiehjälpssystemet krävs ökade ekonomiska åtgärder, främst beträffande de inkomst- och behovsprövade tilläggen. De med förslagens genomförande förenade kostnaderna föreslås skola täckas genom beskattning av kapitalet. Utbildningens grundläggande uppgift är att möjliggöra samhällets återskapande och vidareutveckling av kunskaper. Detta sker genom att kunskaper och färdigheter bibringas i första hand den uppväxande generationen. är kunskapsinhämtandet och viljan till ökad förståelse av verkligheten intimt förbundna med den mänskliga naturen. Utbildningen är i detta avseende till sitt väsen personlighetsutvecklande. Emellertid kommer dessa utbildningens grunddrag endast delvis och i förvrängd form till uttryck i det kapitalistiska samhällssystemet. Under detta fungerar utbildningen i realiteten som en process som syftar till att skola arbetskraften till effektiva kuggar i ett alltmer avancerat teknologiskt system. Därmed blir de personlighetsutvecklande grunddragen i utbildningen sådana att de endast framträder tillfälligtvis och i förkrympt form. De samhällsutvecklande grunddragen i utvecklingen begränsas till den del som kan utveckla och förstärka det kapitalistiska produktionssättets livskraft. I det monopolkapitalistiska utvecklingsstadiet kommer produktionens organisering att vara så komplicerad att dess administration och drift kräver en alltmer långtgående teknokratisering och specialisering. I takt med att de samhälleliga motsättningarna mellan arbete och kapital skärps tvingas staten, toppskikten i folkrörelserna och företagen att utveckla och befästa den ideologiska apparat som har till uppgift att försvara den kapitalistiska ordningen, en ideologisk apparat som kräver en allt större och mer välutbildad kader av strömlinjeformade människor. Dessa olika tendenser har framtvingat ett utbildningssystem, där allt bredare befolkningsgrupper har fått en allt grundligare och lägre utbildning. De allmänt högre krav som det kapitalistiska samhället ställt på lönearbetarna har på så sätt tillfredsställts, som rekryteringsbasen har breddats för en växande sektor av administrerande och kontrollerande grupper. Givetvis har denna bredare utbildning i viss utsträckning varit till personlig glädje och dessutom verkat utvecklande för många människor. Men detta har inte varit utbildningsexplosionens egentliga målsättning. Målsättningen har i stället vara att förädla varan arbetskraft eller, som regeringen uttrycker det i sin proposition om den högre utbildningen (1975:9), .. . den högre utbildningen bör ... utveckla förmågan att vidta åtgärder i yrkesverksamheten. Denna utbildningens amhälleliga karaktär, liksom den för allt större skikt tvingande nödvändigheten av högre studier, måste innebära att kostnaderna för utbildningen inte läggs på individen utan övertas av samhället. Samhället bör givetvis ta ut dessa kostnader av den klass, kapitalistklassen, som gör profit på den utbildade arbetskraften. Expansionen på utbildningens område har alltså varit markant . Allt fler människor och nya grupper har beretts tillfälle till studier. Men det är mer ekonomiska intressen som styrt denna utveckling än omtanke om individens egen utveckling. I ett alltmer teknologiserat och specialiserat samhälle ställe på arbetskraften ökade krav på tekniskt kunnande. Utbildning är fortfarande främst en fråga om reproduktion av arbetskraft till näringslivet. För stora grupper blir utbildning ett oeftergivligt krav för att kunna hävda sig på arbetsmarkanden. Detta gäller särskilt för dem som hotas av arbetslöshet eller redan står utan arbete. Detta gälleaeockså de människor som inte blivit delaktiga i utbildningsexplostionen. Kvinnor som söker sig ut på arbetsmarknadsmarknaden har små möjligheter att utan utbildning kunna få ett meningsfullt arbete. Utbildning kan således inte ses bara som en rättighet i dagens samhälle utan även som en skyldighet, ett tvång för att man ska kunna hävda sig på arbetsmarknaden. ger i dagens arbetsmarknadsläge utbildning i sig ingen garanti att få stadigvarande och meningsfullt arbete. Trots att allt fler människor, framför allt unga människor, nu åtminstone i teorin ges möjlighet till ökad utbildning är den sociala snedrekryteringen till den högre, särskilt då den längre sammanhållna utbildningen lika stor. Här spelar naturligtvis förhållanden i den grundläggande utbildningen, förskola, grundskola och gymnasieskola, en viktig roll och måste särskilt beaktas. Den traditionella uppdelningen mellan teoretisk och praktisk undervisning måste brytas, som kraftiga åtgärder krävs för att förändra skolsystemets socialt skiktande roll. En av de viktigaste orsakerna till den sociala snedrekryteringen är den ekonomiska situationen för de studernade. Detta gäller för de grupper som är hänvisade till studielån eller förvärvsarbete för att kunna finansiera sina studier, studerande från arbetar- och låglönehem och större delen av dem som önskar och behöver studera vid vuxen ålder. Det nuvarande studiesociala systemet måste i grunden förändras från ett lånesystem till ett lönesystem. Studielön bör införas för alla studerande . Studielön bör vara anpassad till den allmänna lönenivån och lika för alla studerande. En sådan åtgärd skulle bidra till att problemet med den sociala snedrekryteringen skulle kunna lösas. 1 avvaktan på att frågan om studielön utreds och förhoppningsvis på studielönens införande finns det vissa åtgärder som kan och bör genomföras inom det nuvarande studiefinansieringssystemet. Det är i högsta grad otidsenligt att bibehålla systemet med make-makaprövningen. Rätten att studera skall inte vara beroende av makes eller makas benägenhet att ekonomiskt medverka härtill. Vpk föreslår att make-makaprövningen avskaffas. Ett stort studiehinder för den vuxne som hunnit bilda familj och fått underhållsskyldighet mot barn är givetvis försörjningen. En av de stora orättvisorna i det nuvarande studiemedelssystemet är att barntilläggen är återbetalningspliktiga och behovsprövade. Studieskulderna för denna grupp stiger mycket snabbt, vilket försvårar fortsatt utbildning. Enligt den allmänna synen att staten bör ta ett växande ansvar för kostnaden för barnen bör givetvis inte heller denna del vara ett lån. Vpk föreslår att barntilläggen utgår i form av icke återbetalningspliktiga studiemedel. Studiemedel utgår för näravarande med maximalt av basbeloppet. Detta är enligt vpk:s mening otillräckligt och bör för att tillförsäkra den studerande en rimlig levandsstandrad höjas till av basbeloppet. Ursprungligen utgjorde studiemedlens bidragsdel av totalbeloppet, men denna del är inte som totalbeloppet indexreglerad. Detta har medfört att bidragsdelen ständigt minskat. Bidragsdelen bör höjas till i första hand 25 "o av studiemedelsbeloppet samt indexregleras. Studielön kan införas via successiva höjningar av bidragsdelen. Det är synnerligen angeläget att vuxenutbildningen och problematiken kring denna ges en mer central roll inom det utbildningspolitiska området. Trots genomförda utbildningspolitiska reformerär utbildningsklyftorna stora i dagens samhälle. Insatserna har främst koncentrerats på utbildning av de unga. De äldre har inte erhållit det stöd i utbildningshänseende som de varit berättigade till. En ökad satsning på vuxenutbildning är med andra ord nödvändig. De försök som gjorts för att stimulera till vuxenutbildning har varit helt otillräckliga, och rekryteringen till vuxenutbildningen har visat samma sociala snedfördelning som gällt för högskoleutbildningen. För att ge reella möjligheter för äldre männsikor att delta i vuxenutbildningen måste ekonomiska garantier för detta skapas. Åtminstone bör vuxenstudiestödet enligt vpk:s mening i sin helhet utgå såsom bidrag. utom måste åldersgränsen för erhållande av det särskilda vuxenstudiestödet höjas till . Beträffande konkreta ändringar inom studiehjälpssystemet vill vi föreslå följande. Vpk har redan tidigare föreslagit att inackorderingstillägget skall utgå med . med hänsyn till faktiska kostnader för inackordering. Vi anser också att inkomstgränserna för föräldrarnas iniomst för erhållande av det inkomstprövade tillägget bör höjas till att motsvara . och beträffande det behovsprövade tillägget . Både det inkomsprövade tillägget och det behovsprövade tillägget bör höjas till maximalt . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar uttala sig för och hos regeringen hemställer om förslag. 1. om införande av studielön till alla studerande , 2. att höja studiemedlen till av gällande basbelopp, 3. att bidragsdelen av studiemedlen höjs till av studiemedlen, 4. att bidragsdelen av studiemedlen skall vara knuten till basbeloppet, 5. att en plan utarbetas för en ytterligare höjning av bidragsdelens andel av studiemedlen. 6. att barntillägget görs icke återbetalningspliktigt, 7. att äktamakeprövningen avskaffas såväl vid tilldelning som vid återbetalning av studiemedel, 8. att inackorderingstillägget utgår med . 9. att det inkomstprövade tillägget utgår med maximalt , 10. att inkomstgränsen höjs till . för det inkomstprövade tillägget och . för det behovsprövade tillägget, 11. att åldersgränsen för erhållande av inkomstprövat tillägg skall vara , 12. att vuxenstudiestödet i sin helhet utgår som bidrag, 13. att åldersgränsen för erhållande av särskilt vuxenstudiestöd höjs till , 14. att finansieringen för täckande av kostnader enligt motionens förslag täckes genom beskattning av kapitalet. (vpk) (vpk) (vpk) i JORN (vpk)