mot · FZ02654 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 654 av m. fl. om ökat anställningsskydd vid uppsägning m. m. Sammanfattning: Under den relativt korta tid som lagen om anställningsskydd varit i kraft har de farhågor som kommunisterna framförde vid lagens antagande besannats. Flera fall beträffande uppsägningar och avskedanden med hänvisning till lagens 7$ respektive 18 S har avkunnats i arbetsdomstolen. Arbetsdomstolen har - som vpk förutspådde - i de avgörande fallen tillmötesgått arbetsköparna i deras krav på rätt till uppsägningar och avskedanden. Motiveringarna för s. k. saklig grund har i stort sett godkänts. Det är redan nu klarlagt att deltagande i en s. k. allvarlig konflikt som strider mot avtal eller lag är saklig grund för både uppsägning och avsked. Olämpligt uppträdande och olovlig bortovaro har också fastslagits som saklig grund för uppsägning. Samarbetssvårigheter har åberopats i något fall och också godkänts som grund för uppsägning. Som vpk redan har påtalat har arbetsköparna haft ett starkt stöd av vad som skrevs i förarbetena (prop. 1973:129) för sitt agerande. Detta kommer troligen att fortsätta. Prejudicerande domar kommer också i fortsättningen att avkunnas om inte ger klarare anvisningar på dessa punkter. De krav som kommunisterna reste i motionen 1973:2030 måste därför upprepas. Det kan också konstateras att de skadeståndsbelopp som stadgas i 39 i; i lagen om anställningsskydd inte har avhållit arbetsköpare från att vidta uppsägningar och avskedanden trots att saklig grund inte förelegat. De har i stället föredragit att betala stipulerat skadestånd och ställt arbetare utan arbete. Denna fara för den anställde påtalades med skärpa från vpk i debatten vid antagandet av lagen. För att ge de yngre arbetarna med relativt kort anställningstid ett säkrare anställningsskydd bör sista stycket i 39 § utgå. De skadeståndsbelopp som utdömts i fråga om brott mot lagens bestämmelser är i vissa fall så låga, att de inte på något sätt verkar avskräckande. Det kan konstateras att brott mot varselskyldigheten till facklig organisation enligt 29 § punkt 1 i en dom fastställts till . Ett så lågt skadestånd utgör inte något allvarligt hinder för en arbetsköpare att undanta fackföreningen möjligheter till förhandlingar och överläggningar. Då en sådan dom är prejudicerande och i regel ligger till grund för kommande bedömningar, kan det på god grund antas att brott mot varselskyldigheten kommer att kosta . också i fortsättningen. Brott mot skyldigheten att lämna lagenlig anvisning om ogiltighetstalan till den enskilde har i ett fall renderat i ett skadestånd på . - detta tillsammans med brott 1 1975/76. mot varselskyldigheten - till den enskilde. Ett belopp som måste betraktas som symboliskt och inte som ett skadestånd i egentlig bemärkelse. Även här är faran stor för att en praxis inarbetas. Det är därför av vikt att domstolarna får något mera påtagbart att gå efter vid bedömning av skadestånds fastställande enligt 38 $ i lagen om anställningsskydd. Här borde införas ett minimibelopp på förslagsvis . för brott mot bestämmelser i lagen. och den enskilde bör alltid enligt lagen vara tillförsäkrade skadestånd vid tillfällen då lagen inte följs av arbetsköparna. Sista meningen i 38 5 bör därför utgå. Vidare bör sista meningen i 39 § tredje stycket utgå. kommunisternas krav på att de som av AMS meddelats beredskapsarbete, arkivarbete etc. skulle omfattas av lagbestämmelserna har också visat sig vara välgrundat. Flera arbetare i beredskapsarbete har avskedats eller sagts upp utan hänsynstagande ens till god sed på arbetsmarknaden. Arbetare på skyddade verkstäder har varslats om permitteringar som inte hade kunnat ske om lagen varit gällande på berörda arbetsplatser. Det finns därför starka skäl att åter resa kravet om att punkt fyra i 1 § utgår. Vidare finns det ingen anledning att låta arbetsköparen göra avdrag från lön, som en arbetare har intjänat på annat arbete under uppsägningstid eller som kunnat intjänas i en anställning som skäligen borde ha godtagits. Det finns heller ingen anledning att medge avdrag från löneförmåner för erhållet utbildningsbidrag som utgår av statsmedel vid arbetsmarknadsutbildning, vilket nu kan ske enligt 13 §. Denna paragraf bör därför helt utgå. Vidare bör 21 § i lagen om anställningsskydd ändras så att arbetsköparnas möjligheter till permitteringar beskärs. gällande regel anger att någon skyldighet att utge lön och andra anställningsförmåner vid permittering inte föreligger förrän den anställde varit permitterad i följd eller sammanlagt under ett kalenderår. Detta ger arbetsköparna möjlighet att införa s. k. korttidsvecka, exempelvis fyradagarsvecka under ett kalenderår. kommunisterna yrkade i en motion 1974:1146 att permitteringslön skulle utgå efter tio dagars permittering . Med tanke på vad som inträffat på svensk arbetsmarknad beträffande införandet av s. k. korttidsvecka och också permitteringar i olika omgångar finns det starka skäl för alt upprepa kravet på en skärpning av bestämmelserna. Rätt till underrättelse om uppsägning och avsked, som bestäms enligt 10 resp. 10 §, skall lämnas till arbetstagaren personligen. Dessa bestämmelser är otillräckliga. Även den fackliga organisation där den berörde är medlem har stort intresse av att bli meddelad om någon medlem har sagts upp eller avskedats. 10 och 20 §§ bör därför tillföras ett sådant tillägg som stadgar fackföreningarnas underrättelserätt vad gäller uppsägning och avsked. ges då större möjlighet att förhindra åtgärderna genom förhandlingar eller överläggningar. När det gäller frågan om anställningsförhållandet, som stadgas i 5 $, ges det för stora möjligheter att avtala bort anställningsformen "tills vidare. Rätten att träffa avtal om att anställningen skall gälla , viss säsong eller visst arbete måste på något sätt skärpas så att denna bestämmelse inte missbrukas. Visserligen finns ett visst skydd mot otillfredsställande avtalsuppgörelser i lagen 1973:13 mot ingående av avtal som strider mot goda seder på arbetsmarknaden, men detta är otillräckligt. Avtalsrätten enligt 5 § bör därför kompletteras med bestämmelsen att sådant avtal är giltigt först efter det att godkänt avtalet. Vidare bör inte 11 § vara avtalsbar på annat sätt än att arbetsköparen genom avtal binder sig för en längre uppsägningstid än 6 månader. Dessutom bör paragrafen ändras så att alla oavsett ålder är berättigade till 6 månaders uppsägning om anställningen varat 6 månader eller . Överläggningsrätten ären vital fråga i denna lagstiftning och borde komma i fråga för alla fackliga organisationer av någorlunda storleksordning. Således inte bara organisationer som är eller brukar vara bundna av kollektivavtal. Samma begränsning har gjorts för statstjänstemännen genom ändring av 30 S tredje stycket i statstjänstemannalagen. Ett förhållande som med det snaraste bör ändras på. Det borde vara en självklarhet för alla anställda att vid överläggningar med arbetsköparna biträdas av sin fackliga organisation. De till följd av i motionen ställda yrkanden om författningsändringar föranledda formella ändringar i lagtexten för övrigt förutsätts bli företagna av vederbörande utskott. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar a. att deltagande i arbetskonflikt oavsett sådan är lag- eller avtalsstridig aldrig kan utgöra saklig grund för uppsägning eller b. att samarbetssvårigheter med arbetsgivaren eller med arbetskamrater, olovlig bortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdande etc. endast i utomordentligt sällsynta fall kan läggas som grund för uppsägning, 2. att beslutar hemställa hos regeringen att framlägga förslag om ändring i statstjänstemannalagen enligt det i motionen framförda ändringsförslaget, 3. att med bifall till motionen beslutar om ändringar i lagen om anställningsskydd (1973:12) 1, 3, 5, 10, 11, 13, 20, 21, 32, 38 och 39 SS enligt följande: Nuvarande lydelse Föreslaxen lydelse Denna lag äger tillämpning på arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. 1. arbetstagare med företagsledande eller därmed jämförlig ställning. 2. arbetstagare som är medlem av arbetsgivarens familj. 3. arbetstagare som är anställd för arbete i arbetsgivarens hushåll. 4. arbetstaxare som av arbetsmark- 4. hetshjälp i form av beredskapsarbete, arkivarbete eller musikerhjälp eller som anvisats arbete i verkstad inom arbetsvärden. Avtal som innebär att arbetstagares är ogiltigt i den delen. Utan hinder av första stycket får avvi kelse från 51 andra stycket. 15, 22. 24-30 svsv, 31 sv första stycket. 32 m första oell tredje styckena samt 33 f xöras med stöd av kollektivavtal som på arbetstaxarsidan slutits eller Xodkänts av organisation som är att anse som huvudorxanisation enlixt laxen (1936:506) om föreninxs- och Jörliandlinxrätt. rättigheter enligt denna lag inskränkes Utan hinder av första stycket får avvikelse med stöd av kollektivavtal som på arbetstaxarsidan slutits eller xodkänts av oryanisation enlixt laxen (1936:506) om föreninxs- och JorItandlinxsrält xöras beträffande 5 \v tredje stycket, lif om avtalet avser mer än sex månaders uppsäxninxstid. 24-30 ff. första stycket. 32 f /örsta och tredje styckena samt 5 f andra stycket. A vrål om 5$ andra stycket får träffas först efter godkännande av . Anställning gäller om ej annat har avtalats. Avtal om att anställning skall avse , viss säsong eller visst arbete får träffas endast om det föranledes av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. Avtal om anställning får dock träffas, om avtalet gäller praklikarbete eller vikariat. Avtal om att anställning skall xälla , viss säsong eller visst arbete får träffas om det föranledes av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. Sådant avtal skall dock för alt vara xihixl x»dkännas av . Avtal om anställning för viss lid får dock träffas om avtalet gäller praktikarbete eller vikariat. Uppsägning från arbetsgivarens - För såväl arbetsgivare minst Arbetstagare som vid uppsägningen har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt har rätt till en uppsägningstid av iva månader, om han fyllt , li e månader, om han har fyllt , , om han fyllt . feni månader, om han har fyllt . , om lian har fyllt . Från lön som utgår på grund av 12 | första stycket får arbetsgivaren avräkna inkomst som arbetstagaren lönen avser har förvärvat i annan anställning. Rätt till avräkning föreligger också beträffande inkomst som arbetstagaren uppenbarligen kunde lia förvärvat i annan anställning som han skäligen bort godtaga. Utbildningsbidrag, som utgår av statsmedel vid arbetsmarknadsutbildning får avräknas, i den mån bidraget avser som lönen och arbetstagaren har blivit berättigad till bidraget efter uppsägningen. hans vanliga adress. Underrättelse om uppsägning skall lämnas till facklig organisation sorn årses i 32 f - semestern upphörde. Arbetstagaresom vid uppsägningen har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt under se har rätt till en uppsägningstid av . Avtal om annan uppsägningstid får träf/äs endast om avtalet gäller längre uppsägningstid än vad sorn sägs i andra stycket. Besked om avskedande hans vanliga adress. Underrättelse ont avsked skall lämnas lill /äcklig organisation som avses i 32 /t. Avskedande sker semestern upphörde. Arbetstagare, som har varit permitterad i.följd eller sammanlagt under samma kalenderår, har rätt till lön och andra anställningsförmåner för överskjutande permitteringstid, såvida ej permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller annars till sin natur icke sammanhängande. Förmåner som avses motsvarande tillämpning. Om anställningsförmån anställningsförmåner. Arbetstagare, som varit permitterad under samma kalenderår, har rätt till lön och andra anställningsförmåner för överskjutande permitteringstid, såvida ej permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller annars till sin natur icke sammanhängande. Den som har rätt Rätt till överläggning tillkommer även den som har rätt till underrättelse enligt 31 § andra stycket. Rätt till överläggning tillkommer även den som har rätt till underrättelse enligt 31 5 andra stycket, samt annan arbetstagarorganisation som företräder minst en femtedel av arbetstagarna på arbetsstället, om den tilltänkta åtgärden berör eller kan beröra medlem i organisationen. Åsidosätter arbetsgivare Underlåter arbetstagare - - för uppkommen skada, uppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skall hänsyn tagas även till arbetstagarorganisations intresse av att lagens bestämmelser iakttages i förhållande till organisationens medlemmar samt till övriga Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skall hänsyn tagas även till arbetstagarorganisations intresse av att lagens bestämmelser iakttages i förhållande till organisationens medlemmar samt till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. skada som avser lid ejler anställningens upphörande bestämmes högst till belopp som avses i 3b A Om det med hänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter är skäligt, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgått. Fullständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också äga rum. omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Ersättning av annat slag än lön och undra anställningsförmåner för brott mot denna lag algdr med . till arbetstagaren och lill facklig organisation som avses i 32 sv. Om det med hänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter är skäligt, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgått. Åsidosätter arbetsgivaren anses upplöst. I fall som avses i forsta hos arbetsgivaren. I stället för de skadestånd arbetstagaren fyllt . Vid beräkning av anställningstid extra anställningsmånader. Skadestånd som avses i denna pa- Utgår. ragra/fär ej i något Jäll utgå med fler månadslöner än som motsvarar antalet påbörjade anställningsmånader hos arbetsgivaren. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i