mot · FZ021789 · 1976-01-22 00:00:00 — av m. fl. om överlåtelse av statlig skog till jordbrukare och skogsarbetare i Utgående från förhållandena i i vill vi föra fram ett förslag som är applicerbart även på andra kommuner och som skulle kunna få stor betydelse för framför allt det norrländska inlandet. Jord- och skogsbruk spelar en utomordentligt stor roll för sysselsättningen inom liksom för alla övriga glesbygdskommuner. Vi anser att regeringen inte tillräckligt insett jord- och skogsbrukets betydelse för den regionala balansen. Därför har inte heller tillräckligt kraftfulla regionalpolitiska åtgärder vidtagits för att åstadkomma flera arbetstillfällen inom jord- och skogsbruk. I är av befolkningen sysselsatt inom jordoch skogsbruk. Enligt LRF:s beräkningar baseras mellan en tredjedel och hälften av kommunens företag på jord- och skogsbrukets produkter: sågverk, snickerifabriker och producentföreningens anläggningar. Serviceföretag, såsom verkstäder, är också beroende av jord- och skogsbruket i stor utsträckning. Den direkta och indirekta sysselsättningseffekten av jord- och skogsbruk uppgår sålunda till närmare en tredjedel av befolkningen. Indirekt beroende av dessa är vidare de anställda inom servicesektorn, som uppgår till drygt Till följd av jord- och skogsbruket inom kommunen skapas dessutom sysselsättning utanför kommunen, vid skogsindustrierna samt lantbrukets föreningsrörelse inom och utom länet. Jord- och skogsbruket betyder mycket för bygdens kommunikationer. Det finns ett omfattande skogsbilnät som ger möjligheter till naturupplevelser och rekreation för kommuninvånarna och för turister. Jord- och skogsbruket har också betydelse för att bibehålla ett öppet odlingslandskap. I den rapport som LRF:s näringspolitiska samrådsgrupp i ingett till kommunen i samband med Länsplanering 74 redovisar man en del data om jord- och skogsbruket som bygger på material som sammanställts av i samarbete med lantbruksstyrelsen. Data om jord- och skogsbruk Antalet lantbruksföretag med mer än 2 ha har minskat från 1 427 till 765. Av 100 företag 1961 finns bara 53 kvar. minskning som är något snabbare än för länet i genomsnitt. Av de olika delkommunerna har minskningen av antalet företag varit särskilt snabb i Los och , medan den varit mindre än genomsnittet i . Minskningen var särskilt kraftig , men en minskning som för t. ex. gamla är illavarslande. Om man låter upprepa 1960-talets utveckling - leda till nästan en halvering av antalet företag - skulle det i t. ex. inte finnas mer än ca 150 gårdar 1980 och i hela kommunen kanske inte mer än 400. Antalet brukningsenheter med mer än 2 ha 1961-1973 i absoluta och relativa tal (1961 = 100) Av tabell 2 framgår att av brukningsenheterna har mindre än 10 ha åker. Motsvarande genomsnitt för länet är ca 50. Bara ett fåtal gårdar, ca 10 96, har mer än 20 ha. Av denna tabell framgår dock inte hur stor skogsareal som hör till resp. gårdar. För många av gårdarna torde dock skogsinnehavet vara för litet för att tillsammans med jordbruket ge bärkraftiga brukningsenheter. (Se vidare tabell 7.) 1973, storleksgrupper efter åkerarealen Av tabell 3 framgår att av åkerarealen lagts ner . I Hamra och Los finns bara en fjärdedel av åkerarealen kvar, i Nedläggningen har varit obetydlig i , ca 3 96, medan den varit snabbare än genomsnittet i gamla kommun, ca 30 96. Åkerareal 1961-1973, ha I Lantbruksräkningen 1971 för inland finner man att en majoritet av dem som har mindre än 10 ha åker också har mindre än 50 ha skog. Det är företag som inte kan beräknas ge en lantbrukarfamilj en tillfredsställande bärgning. Antal förelag 1971 efter storleksgrupp åker resp. skogsmarksareal 1972 publicerade Skog X framgår att man inom storkommun har ca 517 000 ha skogsmark, varav 82 96 är produktiv. Av denna äger bolagen 47 96, det allmänna 22 och privata 31 96. Medelåldern bland kommunens lantbrukare är förhållandevis hög. Inte mindre än 37 96 av dem är , ytterligare 31 96 är . Lantbruket i kommunen tål knappt någon ytterligare avtappning av folk, men stora krav kommer då att ställas på kompletterande sysselsättning inom skogsbruket eller andra näringar om tillfredsställande inkomst skall erhållas. Antal företagare i åldern: 1975/76:1789 14 Befolkningsutvecklingen i är mycket allvarlig och oroande: 1973 i % av 1950 förslag till planeringstal är 21 500-22 500 och 21 000-22 500. Den faktiska befolkningen 1974 är 22 000. Dessa prognoser skulle således kunna innebära en fortsatt avflyttning från kommunen, och därmed skulle svårigheterna öka, såväl när det gäller att driva ett i övrigt livskraftigt jord- och skogsbruk som i fråga om att upprätthålla en god service i kommunen. Från kan vi inte acceptera denna planeringsnivå. Vi anger 23 800 invånare . Frågan om att uppehålla en god service i en kommun som är en jämlikhetsfråga av stora mått, och det är också en fråga om en rättvis fördelning av vår välfärd. En ytterligare uttunning av befolkningen skulle kunna innebära att Los/Hamra, och skulle kunna bli skogsarbetarreservat. Betydligt starkare satsning måste ske på från statsmakternas sida. Mot bakgrund härav och jord- och skogsbrukets betydelse för sysselsättningen bör man undersöka möjligheterna att överföra kronoskog dels till jordbrukare för att skapa bärkraftiga företag, dels till komskogsarbetare för bildande av skogssamfällighet. Det är betydande arealer statlig skog i kommunen. Och det skulle vara av stor betydelse för sysselsättningen om statlig skog överfördes till jordbrukarna och skogsarbetarna. Staten är ju inget självändamål; dess främsta ansvar och uppgift måste vara omsorgen om de enskilda människorna i landet och deras välfärd. Om man genom överlåtelse av skog till andra ägarkategorier kan medverka till en mer positiv utveckling i det aktuella området skulle det vara oförsvarbart att motverka det. Regeringens satsning på har ju varit föga resultatrik. Ansvaret för bygden kommer vi inte ifrån och inte heller ansvaret för att låta även människorna i denna bygd bli delaktiga av välfärdsutvecklingen. I den råvarusituation beträffande virke som råder och som innebär en ökande knapphet är det angeläget att det producerande skogsbruket sköts med hög intensitet. Detta innebär bl. a. intensiv tillsyn och kontroll av skogsföryngringarna, röjningar, återkommande gallringar och högt utnyttjande av den producerade råvaran. Vad gäller den biologiska produktionen ger det enskilda skogsbruket bättre förutsättningar än t. ex. storskogsbruket. Hög intensitet skapas nämligen av små driftenheter, vilka ger möjligheter att tillvarata markens produktionsförmåga genom småskaliga driftformer och anpassning till varierande biologiska förutsättningar. Inom storskogsbruket förloras sålunda mycken tillväxt genom att metoderna är schablonartade - likartade över stora arealer. Genom denna högre produktionsintensitet i det enskilda skogsbruket erhålles inte bara en högre virkesproduktion utan också en högre sysselsättning. Ej sällan uppnås också den effekten att fastighetens maskinpark kan få en högre grad av utnyttjande. Även denna effekt ger samhällsekonomiska vinster. Om äganderätt och administration av skogen vore förankrade i bygden skulle det ha en vitaliserande effekt för bygden. Ytterligare jordbruksnedläggelser behövde inte ske. Man skulle kunna skapa bärkraftiga enheter, och skogsarbetarna skulle få sina egna skogsbruk att vårda. Av den myckna åkerareal som lagts ner är förmodligen inte all areal brukningsvärd. Men man borde undersöka möjligheterna till nyodling. Den ökande aktiviteten i bygden skulle säkert öka intresset för bygden, och kommunen skulle kunna erbjuda fritidsaktiviteter av olika slag i den vackra naturen kring Ljusnan. Men först och främst måste kommuninvånarna själva ges möjlighet till en bättre sysselsättning. Frågan om överlåtelse av statlig skog bör bli föremål för parlamentarisk utredning, med representanter för jord- och skogsbruk, skogsarbetarna och domänverket. Utredningen bör aktualisera försäljning av statlig skog över huvud för att skapa bättre sysselsättning. bör därvid tjäna som mönster och ev. försöksobjekt. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning för skyndsamt förslag om överförande av statlig skog till jordbrukare och skogsarbetare i i enlighet med vad i motionen anförs. . () i