mot · FZ021052 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1052 av m. fl. om förläggning av en ny kammarrätt till finns kammarrätter i , och . Kammarrätterna i och har vardera sju avdelningar, medan kammarrätten i har tre avdelningar. 1 årets budgetproposition konstaterar justitieministern att en ytterligare utbyggnad av kammarrättsorganisationen är nödvändig (prop. 1975/76:100, bil. 4, s. 55). Den nya kammarrätten föreslås bli förlagd till . Valet av som lokaliseringsort motiveras med såväl lokaliseringspolitiska som domstolsadministrativa skäl. Vi vill i anledning av förslaget framhålla följande. Valet av lokaliseringsort för en domstol bör i första hand bestämmas av den rättssökande allmänhetens intresse av närhet till den domstol som är satt att betjäna den och i mindre grad av de regionalpolitiska skälen. Kammarrättsverksamheten i sin nya utformning efter förvaltningsprocessreformens genomförande har visat att närhetsbehovet är påtagligt. Tyngdpunkten i kammarrättens i verksamhet är förlagd dels till , dels till västra . Det förefaller rent allmänt anmärkningsvärt att det befolkningsrika i fråga om ärenden i kammarrätten skall hänvisas till en belägen ort. Domkretsen för kammarrätten i omfattar ett område med omkring 3,8 milj. inv. Av dessa är ca 1,5 milj. bosatta inom det område som från omlandssynpunkt tillhör landsdelen med /som centralort, dvs. , , , södra hälften av län samt den sydligaste delen av . Drygt 1 milj. av landsdelens folkmängd faller på . Det skall framhållas att den angivna avgränsningen av landsdelen inte enbart baseras på teoretiska resonemang. Inom flera samhällsområden där indelning i förvaltningsområden tillämpas fungerar /som centrum för ett sydligt område, vars omfattning skiftar något från sektor till sektor (Posten, SJ, , m. fl.). Detta har bl. a. belysts i länsberedningens betänkande (SOU 1974:84). Förutom att befolkningstyngdpunkten i ligger i har det goda kommunikationsläget i fråga om både flyg- och järnvägskommunikationer en väsentlig betydelse för /Lunds ställning som administrativt centrum i . När frågan om lokalisering av en kammarrätt i diskuteras bör, som redan påpekats, tonvikten läggas vid möjligheterna att ge landsdelens invånare bästa möjliga service. Med den utgångspunkten talar såväl befolkningsfördelningen i som kommunikationsnätets uppbyggnad för som 1975/76: 1052 lokaliseringsort för en ny kammarrätt. Domkretsen för en kammarrätt i bör givetvis avgränsas med hänsyn till dels beräknad ärendemängd vid kammarrätterna i , och , dels de omlandsgränser som kan identifieras mellan , och /. Ur den synvinkeln är det helt uppenbart att och bör tillföras . Med hänsyn till kommunikations- och spontana omlandsförhållanden tillhör även upptagningsområde. län kan ur omlandssynvinkel bedömas vara delat mellan och influensområde, medan bl. a. kommunikationsförhållandena medför att läns samhörighet med är ytterst svag. För läns del står valet följaktligen mellan och domkrets. Med hänsyn till ärendebelastningen bör län tillföras domkrets, vilket inte heller innebär någon nackdel ur kommunikationssynvinkel. För del dominerar som nämnts /Lunds inflytande i den sydligaste delen av länet. Huvuddelen av länet är emellertid inriktad mot , varför bör ingå i domkrets. En Malmödomkrets som omfattar , , , och skulle ha ett befolkningsunderlag på inemot 1,6 milj. invånare. Av nuvarande domkrets skulle återstå ett område med ca 2,2 milj. invånare. Till detta skall läggas att inte heller de regionalpolitiska skälen talar mot en lokalisering till . och framför allt sydvästra kännetecknades av en snabb expansion och vissa överhettningstendenser i samhällsutbyggnaden. Bilden är nu en helt annan. Folkökningen i länet är inte nämnvärt större än som svarar mot födelseöverskottet. kommun har förlorat drygt 20 000 invånare. Arbetslösheten i länet har legat över riksgenomsnittet. hade det högsta antalet registrerade arbetslösa kassamedlemmar i landet. Betydande problem på arbetsmarknaden kan förutses för framtiden bl. a. som en följd av varvsnäringens problem samt inträffade och aviserade förändringar inom transportsektorn. Till bilden hör också att bostadsbyggandet har minskat drastiskt och kan väntas ligga kvar på en låg nivå, vilket kan förutses få allvarliga återverkningar inom bl. a. byggmaterialsektorn och entreprenadbranschen. Vidare bör framhållas att den statliga administrationen i regionen inom de flesta sektorer är dimensionerad enbart för att tillgodose landsdelens och länets behov. Någon utlokalisering av central statlig förvaltning till länet har inte förekommit. Vid utbildas ett stort antal jurister, som efter examen har stora svårigheter att få adekvat sysselsättning. Många av de människor som vuxit upp och utbildats inom länet saknar möjligheter att stanna kvar i sitt hemian när de söker sig ut på arbetsmarknaden. 1975/76: 1052 kalisering av en kammarrätt till skulle följaktligen bidra till att vidga utbudet av arbetstillfällen för den långtidsutbildade arbetskraften och även för den grupp nyutbildade ungdomar med inriktning på kontorsarbete som f. n. har svårt att få sysselsättning på grund av den allmänt låga arbetskraftsrekryteringen inom länets näringsliv. Detta skulle i sin tur leda till att fler människor skulle kunna få sin försörjning i hemlänet, vilket numera är ett av sysselsättningspolitikens centrala mål. Ej heller domstolsadministrativa skäl bör tillmätas avgörande betydelse vid valet av kansliort utan bör stå tillbaka för den rättssökande allmänhetens intressen. Det kan emellertid framhållas att det faktum att en hovrätt finns i torde erbjuda fördelar från administrativ synpunkt, inte minst med hänsyn till att lokaler skulle kunna beredas kammarrätten i hovrättens planerade nybyggnad. Hovrätten i är vidare beredd att medverka till att lösa de praktiska administrativa problem som är förknippade med kammarrättens verksamhet. Den omständigheten att är förlagt till och därför skulle kunna på ett mera sätt medverka i uppbyggnaden av den nya kammarrätten är följaktligen inte utslagsgivande. Allteftersom nya domstolar inrättas måste dessas uppbyggnad kunna bemästras, även om de fysiska avstånden till är stora. Vidare kan inte egna behov av kontakter med kammarrättsverksamhet åberopas för en förläggning till , då dessa behov i så fall hade bort föranleda verkets lokalisering till ort som redan var försedd med kammarrätt. Det måste anses väsentligt att den nya kammarrätten snabbt blir en välfungerande domstol, för att syftet med dess inrättande skall uppnås. Ett gott rekryteringsläge är en förutsättning härför. Såvitt känt finns ett betydligt större intresse från domarpersonalen inom kammarrättsorganisationen att söka tjänster i än i . Med hänsyn till vad som åberopats i det föregående anser vi att en ny kammarrätt med i första steget två avdelningar bör inrättas i , omfattande en domkrets som sammanfaller med hovrättens över och , dvs. 1 ett senare steg synes denna kammarrätt kunna utökas till minst tre avdelningar och omfatta även och län. 1975/76: 1052 Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att , med ändring av vad som föreslagits i propositionen 1975/76:100, bilaga 4, ang. inrättande av en kammarrätt i , beslutar att en ny kammarrätt bestående av två avdelningar inrättas i och att domkretsen för denna kammarrätt skall omfatta , och . G. REGNÉLL (m) ()