mot · FZ022374 · 1976-04-02 00:00:00 — av herrar Rämgård och med anledning av propositionen 1975/76:185 om ytterligare industricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiska frågor I propositionen 1975/76:185 föreslås att ytterligare industricenteranläggningar skall byggas i och kommuner. industricentrautredning var det i första hand orter inom det inre stödområdet som skulle beaktas. Utredningen fann som sin primära uppgift att söka skapa en attraktiv industriell verksamhetsmiljö i några orter i inland, för att härigenom underlätta utbyggnaden i sådana orter vilka det regionalpolitiskt ansetts viktigt att stödja med hänsyn till deras betydelse för regionens utveckling. Även det regionalpolitiska handlingsprogram som antogs av (prop. 1) slår fast att behovet av regionalpolitiska insatser i syfte att bygga ut arbetsmarknaden och öka dess differentiering är störst i regionala centra. 1 detta sammanhang konstateras vidare i propositionen att det nya regionalpolitiska medel som industricentra utgör bör lokaliseras till regionala centra i det inre stödområdet, med hänsyn till denna ortstyps goda förutsättningar att bära upp industriell verksamhet. Det kan ifrågasättas om denna inriktning, att enbart regionala centra i inre stödområdet skulle kunna komma i fråga för uppförande av industricentra, är riktig. Det kommer att innebära en ytterligare utsugning av arbetskraften från randkommunerna till regionens centra. Då avstånden i dessa områden är långa, kan man inte heller begära att människor skall orka pendla till sin arbetsplats. Följden blir att de mindre kommunerna får en försämrad befolkningsstruktur. Det kan inte föreligga några avgörande hinder för att även andra orter än regionala centra kan komma i fråga för utbyggnad av industricentra. Det bör vara kommunens situation från befolknings- och sysselsättningssynpunkt som skall vara avgörande för insatser. Det är därför inte nödvändigt att, som , dimensionera dessa industricenteranläggningar om ca 300 arbetsplatser, utan man kan i de mindre orterna tänka sig mindre enheter som anpassas till kommunens förutsättningar. förlorade över 8 000 arbetstillfällen. Den största tillbakagången i fråga om dessa arbetstillfällen skedde i länets norra delar. bedömning av sysselsättningsutvecklingen i länet innebär totalt sett en relativt ringa uppgång. Den sysselsättningsexpansionen kommer till största delen Faluns och kommuner till del. Enligt prognoser i länsplan 1974 kommer länets mindre kommuner i norra och nordvästra delarna att få 1975/76: 2374 en fortsatt, betydande sysselsättningsnedgång. kommun, som innefattar orterna , har haft ett vikande befolkningsunderlag - med sysselsättningssvårigheter. Denna trend har tyvärr fortsatt , vilket framgår av att kommunen minskat med över 100 personer. Trots vissa nyetableringar av foretag inom kommunen och ökade arbetstillfällen i offentlig tjänst har detta ej kunnat kompensera bortfallet i fråga om sysselsättningstillfällen. Kraftfulla insatser måste därför vidtagas för att kommunen skall få en gynnsam befolkningsutveckling med ökade arbetstillfällen och kunna garantera en god service för kommuninnevånarna. Särskilt gäller detta kommundelen . Länsplanering 1974 har vidare, vad beträffar kommun, framhållit att det behövs minst 400 arbetstillfällen för att bibehålla nuvarande sysselsättningsnivå. Tabell 4.10 Behovet av sysselsättningstillskolt utöver prognosen i länets kommuner i jämförelse med sysselsättningsnivän i riket dr 1980 52 (riktmärken) För del kan man konstatera att 4 av 10 män mellan inte arbetar heltid, medan andelen i den södra delen av länet är 2 av 10. Den officiella arbetslösheten är närmare fyra gånger så hög i som i . Andelen förtidspensionärer och andelen personer med årsinkomster som inte motsvarar full årsarbetstid är avsevärt större i , men de män som uppger sig arbeta mindre än halv arbetstid och de som saknar deklarerad inkomst är inte märkbart fler där. Utflyttningen bland de yngre är högre än i flertalet övriga kommuner, men det är framför allt den låga inflyttningen i dessa åldrar som ger det relativt stora utfiyttningsnettot. Slutligen bör man som tecken på arbetsmarknadens brister också ta med den kraftiga utpendlingen. Bland männen i arbetar var femte utanför kommunen. Genom att uppföra industricenteranläggningar anpassade till kommuncentra i och kommundelen skulle man kunna lösa några av de största regionalpolitiska problemen i länet. Kommunen har kontakter för industrietablering, som fordrar ett statligt engagemang för att kunna förverkligas. Uppförande av industrianläggning i kommunen skulle underlätta planernas realiserande. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om skyndsam utredning beträffande uppförande av industricentra i kommun och kommundelen . H. ()