mot · FZ022503 · 1976-04-23 00:00:00 — av fröken m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:118 om hemspråksundervisning för invandrarbarn fattade beslut om de övergripande målen för svensk invandrar- och minoritetspolitik. För att begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan skall få en reell innebörd också för invandrarbarnen krävs ökade insatser på utbildningsområdet. Totalt fanns inom det obligatoriska skolväsendet och gymnasieskolan 71 100 invandrarelever. Många av dem befinner sig i en svår situation i vad gäller språklig och kulturell identitet. I propositionen 1975/76:118 föreslås riktlinjer för hemspråksundervisningen m. m. Det är positivt att ett förslag i dessa viktiga frågor nu ligger på bord. Vi vill dock föreslå vissa förbättringar i förslaget. En effektiv undervisning i hemspråket och i svenska bygger helt på skolans förmåga att riktigt bedöma elevernas språkfärdighet. Förutsättningen för ett pedagogiskt program för en särskild elev bygger även på skolans möjligheter att riktigt kunna diagnostisera elevens språksvårigheter, bl. a. med avseende på de speciella skillnaderna mellan elevens hemspråk och svenska. finns inget sådant fungerande bedömningsinstrument. Det som har utnyttjats fungerar på ett sådant sätt att man lätt överskattar invandrarelevernas språkfärdighet i svenska. Det är enligt vår uppfattning angeläget att ett utvecklingsarbete påbörjas med syfte att skapa ett instrument för mätning av invandrarelevernas språkfärdighet samt diagnostisering av deras språksvårigheter i svenska och hemspråk. I propositionen föreslås att nya, kommunalt reglerade tjänster som hemspråkslärare inrättas. I hemspråkslärarnas arbetsuppgifter bör ingå såväl pedagogiskt arbete som socialt kontaktarbete med invandrarbarnen och deras familjer. En grupp remissinstanser tillstyrker den föreslagna konstruktionen, medan en annan helt avstyrker. 1 den senare gruppen återfinns bl. a. ett stort antal invandrarorganisationer. För propositionens förslag talar att det innebär en förbättring av hemspråkslärarnas nuvarande situation och att det utgår från en helhetssyn på invandrarbarnens behov samt den pågående utvecklingen mot ett mera decentraliserat beslutsfattande. Mot förslaget talar risken att hemspråkslärama skall uppfattas som en speciell grupp lärare, för vilka gäller andra anställningsregler än för dem med statligt reglerade tjänster. Speciellt invandrarorganisationerna har uttryckt oro för detta. Det är enligt vår uppfattning angeläget att invandrarna upplever att det svenska samhället tar deras problem på allvar och är berett att ställa upp med undervisning och stöd för att hjälpa barnen och ungdomarna. I den situationen är det speciellt viktigt att de inte upplever en diskriminering av hemspråken och hemspråkslärama. I väntan på genomgripande förslag från utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) för hela skolväsendet föreslår vi därför att statligt reglerade tjänster nu inrättas för hemspråkslärarna. Ett antal av dessa tjänster bör då inrättas vid , men med viss del av tjänsten förlagd till förskolan. Att uppställa specificerade krav på förkunskaper för att få undervisa i ett hemspråk skulle innebära en omfattande byråkrati och försvåra framför allt för de. mindre och medelstora kommunerna att fä fram hemspråkslärare. Det är dock enligt vår uppfattning viktigt att en blivande hemspråkslärares språkkunskaper på något sätt dokumenteras. I detta sammanhang vill vi också peka på vikten av kontinuerlig kontakt med språkutvecklingen i det land vars språk en lärare skall undervisa i. Detta kan ske genom fortbildning, besök i landet osv. I propositionen föreslås att de statliga resurser som tilldelas kommunerna för undervisningen skall kunna användas flexibelt utan centralt fastställda föreskrifter. Detta har vi inget att erinra mot. Vi vill dock understryka vikten av att kommunerna får möjlighet att anordna undervisning på annat sätt än efter de av invandrargruppen förordade modellerna. a. är det viktigt att de försök som gjorts med förberedelseklasser och som gett goda resultat kan fortsätta. vill vi peka på att det framför allt i kommuner med många invandrargrupper är nödvändigt med stor flexibilitet i organisationen. För vissa grupper kan man anordna förberedelseklass på deras hemspråk, för andra blandade förberedelseklasser. Det är angeläget att elever med udda hemspråk, t. ex. afrikanska stamspråk, där det visar sig omöjligt att få tag på någon hemspråkslärare, i stället får svenskundervisning på den för hemspråket avsatta tiden. I förskolan är det speciellt viktigt att invandrarbarnen - förutom hemspråksträning - även kan få stöd av tvåspråkig personal i övrigt. Kommuner med många invandrarbarn bör därför eftersträva att anställa tvåspråkig personal på olika typer av tjänster i förskolan. 1 propositionen talas om behovet av en helhetssyn på eleverna och deras situation. Skolans medvetna satsning på att förverkliga sina sociala och personlighetsutvecklande uppgifter måste med nödvändighet även gälla invandrareleverna. Invandrarna har ju ofta andra erfarenheter av kontakt med skola och myndigheter och andra uppfostringsprinciperoch mellanpersonliga relationer. Hemspråkslärama föreslås här få en viktig uppgift. De uppfyller ett nödvändigt - men inte tillräckligt - krav för elevvårdsarbetet, nämligen att de behärskar invandrarelevernas språk. De elevvårdande uppgifterna får på grund härav inte åligga dem ensamma. Alla i ett elevvårdsteam måste under rektors ledning ta sin del av ansvaret. Det är därför positivt att statsrådet aviserar att speciella insatser beträffande invandrarelevernas situation och problem skall ingå som en integrerad del i SIA-fortbildningen. Men det är enligt vår uppfattning angeläget att möjligheterna att ge hjälp på ett tidigt stadium förstärks genom tillgång på speciella skolpsykologer för invandrareleverna, gärna ambulerande psykologer med utbildning från olika länder. 1 detta sammanhang vill vi också peka på vikten av hälsokontroller både av invandrarbarn och av svenska barn som återvänder utlandsvistelse. Vi vill också understryka vikten av att invandrareleverna och deras situation och problem behandlas ingående i lärår- och förskollärarutbildningen. Den undervisning som ges i dessa frågor är inte tillräcklig. Vi förutsätter att lärarutbildningsutredningen (LUT -74) i sitt pågående arbete även beaktar dessa frågor. Ett stort problem för invandrareleverna är undervisningen i engelska. Det är svårt för dem att redan i tredje klass, när de knappt behärskar det egna hemspråket och svenska, påbörja undervisningen av ett tredje språk. För många av barnen verkar det vara en bättre modell att vänta med engelskundervisningen till årskurs 5. Med extra stödundervisning tar de snabbt ifatt vad deras kamrater har lärt sig i årskurserna 3 och 4. Genom att man väntar med undervisningen i engelska får eleverna i sistnämnda årskurser mera tid att ägna sig åt hemspråket och svenska. Eftersom många av dessa barn inte har ett germanskt hemspråk och måste lära sig engelska via svenska, blir det mycket betungande för dem att börja redan i årskurs 3. Den här förordade modellen kräver dock en ordentlig information till föräldrarna för att undvika missförstånd. På samma sätt är det angeläget att invandrareleverna ges möjlighet att på högstadiet koncentrera sig på hemspråket, svenska och engelska. De som skall söka över till gymnasieskolans teoretiska linjer och därmed har behov av särskild kurs i engelska behöver ofta extra tid och stöd för detta. Speciellt gäller detta elever som är i skolåldern vid ankomsten till och därför redan påbörjat sin skolgång i hemlandet. När det gäller rätten och möjligheten till hemspråksundervisning över huvud taget är det väsentligt att föräldrarna får en ordentlig information. Många av dem anser det viktigast att barnen lär sig svenska och har inte tillräcklig förståelse för hur viktigt det är för barnens språkutveckling att de behärskar sitt hemspråk. F. n. görs en inventering av antalet invandrarelever 6. Statsrådet föreslår en speciell resurs till kommunerna, vilken skall utgå i form av ett schablonbidrag per barn och år. Invandrarna är en rörlig grupp, och det är nödvändigt att kommunerna kan satsa resurser för att ge nykomna barn en riktig undervisning. Det statliga bidraget bör enligt vår mening inte vara knutet till inventeringen vecka 6 året innan utan måste utgå i förhållande till det faktiska antalet invandrarelever i behov av hemspråksundervisning m. m. under läsåret. När det gäller skolledningens dimensionering föreslår statsrådet att nuvarande regler skall upphöra att gälla. 1 stället skall de resurser som föreslås i SI A-propositionen täcka även de behov som ett stort antal invandrarbarn i ett rektorsområde medför. Genom den föreslagna konstruktionen blir den totala skolledarresursen något större än f. n. betonas i föreliggande proposition möjligheten för kommunerna att utnyttja den nu föreslagna resursen flexibelt. Detta bör t. ex. innebära att det blir möjligt att temporärt förstärka skolledningen i ett speciellt invandrartungt rektorsområde. Mot bakgrund av detta accepterar vi propositionens förslag . Vi anser det dock angeläget att detta behov liksom löneutvecklingen, kostnadsstegringen på läromedel m. m. vägs in i regeringens slutgiltiga förslag till utformning av det statliga bidraget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. hos regeringen begär att får i uppdrag att förbättra instrumenten för mätning av invandrarelevernas språkfärdigheter och fastställande av deras språkproblem i svenska och hemspråk, 2. beslutar att tjänsterna för hemspråkslärare skall vara statligt reglerade, 3. ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående undervisningen i engelska för invandrarelever, 4. uttalar att det statliga bidraget till kommunerna för hemspråksundervisningen skall grundas på det faktiska antalet elever under läsåret, 5. ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förberedelseklasser m. m., 6. uttalar att det statliga bidraget till kommun för hemspråksundervisning skall utformas så att förutom löneutvecklingen även beaktas bl. a. de särskilda behoven i de invandrartunga rektorsområdena och kostnadsstegringen på läromedel. () i Skärstad GOTAB 51832 Slockholm 1976