mot · FZ022512 · 1976-04-23 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:180 om ändrade regler för beskattning av realisationsvinster, m. m. I vissa fall för man uppskov med skatten på realisationsvinst om man säljer en fastighet. Det kan ske om man tvingas sälja sin permanentbostad på grund av expropriation eller liknande. Genom uppskovet skall den skattskyldige lättare kunna skaffa sig en jämförbar fastighet. I propositionen 1975/76:180 föreslås en kraftig utvidgning av rätten till skatteuppskov vid försäljning av villor och jordbruksfastigheter. Uppskov skall kunna ske även vid helt frivilliga försäljningar. Av praktiska skäl föreslås att realisationsvinsten måste uppgå till . och vara större än av försäljningspriset. Den utvidgade rätten till uppskov motiveras framför allt med att en skattskyldig på grund av sjukdom eller arbetsmarknadsskäl kan behöva skaffa en likvärdig bostad på annat håll. Genom den föreslagna utvidgningen kommer man dock även att gynna försäljningar som företas av mera affärsbetonade skäl. Följande exempel visar vilken effekt de nya reglerna kan fö. Vi utgår från två personer som köpte var sin villa för . (inkl. lagfartskostnad för ). sålde de sina hus för . Realisationsvinsten kan då beräknas på följande sätt: Person A Person B med mäklararvode på . 320 000 335 000 Avgår inköpspris (.) indexuppräknat 274 000 274 000 fast belopp /år 15 000 15 000 Realisationsvinst 31 000 46 000 Utöver normal realisationsvinst har de båda personerna fött en skattepliktig vinst. Person A har fött en hygglig övervinst på , medan person B kan glädja sig åt en summa på . Eftersom vinsten för A inte överstiger av försäljningssumman kan han inte fö uppskov med skatten. Med marginalskatt betalar A . i skatt och behåller ett netto på . i ren kapitalvinst. Person B gör efter skatt en kapitalvinst på . Men med de nya uppskovsreglerna kan han öka sin ekonomiska vinst ännu mera. Under förutsättning att han som bostad köper en annan villa som kostar minst lika mycket som den han sålde får han räntefritt låna . den summa som han är skyldig samhället i skatt. Så länge han behåller det nya huset slipper han betala dessa . Han kan till och med behålla dessa pengar om han gör flera köp efter varandra under förutsättning att den uträknade realisationsvinsten vid varje försäljning överstiger . och uppgår till av försäljningssumman. På detta sätt kan B skaffa sig uppskov under hela sin återstående levnad. Uppskovsrätten kan således bli en stor ekonomisk förmån för en del personer - inte minst med tanke på att reglerna vid försäljning av villor och jordbruk är utformade så att normala vinster skall gå skattefria. På grund av det ibland stora ekonomiska värdet av uppskovet kommer skattereglerna att styra människomas val av boendeform. I många fall blir det av ekonomiska skäl närmast uteslutet att man väljer en ersättningsvilla med bostadsrätt eller hyresrätt. En del människor kan på grund av sjukdom eller arbetsmarknadsskäl behöva hjälp med att skaffa likvärdig bostad på annat håll. Men att ge uppskovsrätten en generell karaktär är varken det enda eller bästa sättet att underlätta deras situation. Med stöd av vad som anförts hemställer jag 1. att beslutar avslå den i propositionen 1975/76:180 föreslagna utvidgningen av rätten till uppskov med realisationsvinstskatt i samband med försäljning av villor och jordbruksfastigheter, 2. att hos regeringen begär utredning för att pröva möjligheterna till särskild behovsprövning av rätten till uppskov med realisationsvinstskatt vid fastighetsförsäljningar.