mot · FZ02914 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 914 av herrar Schött och om den gemensamma valdagen Den gemensamma valdagen ingick som ett av flera moment i forfattningskompromissen . De tidigare självständiga kommunala valen inordnades därmed i riksvaien, mandatperioderna förkortades från fyra till , och den gamla tvåkammarriksdagen ersattes av en stor ny enkammarriksdag. Det nya valförfarandet inleddes vid val och upprepades vid val. Under innevarande år - - skall de tredje valen med gemensam valdag genomföras. Det hävdades vid författningskompromissens ingående att samhällsfrågorna på riks-, regional- och lokal nivå skulle ses som en helhet och präglas av likvärdiga bedömningar och värderingar. Riks-kommunalt samband användes som argument för den gemensamma valdagen. uttalades dock från många håll en oro för kommunernas och landstingens situation i ett läge där deras politiska beslutsfattare skulle utses efter en valrörelse främst präglad av rikspolitisk debatt och rikspolitiska värderingar. Den förkortade mandatperioden ansågs också försvåra och försämra kontinuiteten i det lokalpolitiska arbetet. Alla dessa argument äger fortfarande giltighet. Otvivelaktigt föreligger ett behov av att se de politiska frågorna i ett riksperspektiv, och i många frågor är ett nära samarbete, mellan nivåerna en förutsättning för ett framgångsrikt samhällsarbete, men vart tar den kommunala självstyrelsen vägen om kommuner och landsting reduceras till verkställare av statsmakternas beslut och i varje läge underordnas prioriteringar på riksnivå. Erfarenheterna från valrörelserna 1970 och 1973 tyder också på att det rikspolitiska materialet, de rikspolitiska frågorna och partiledarna främst fångat allmänhetens och massmedias intresse och att väljarnas valhandling främst haft rikspolitiska utgångspunkter. De redovisningar av s. k. splittrad röstning som lämnats jävar inte detta påstående även om den reella möjligheten att byta parti inne i vallokalen är en intressant aspekt på den gemensamma valdagen. Några procent av valmanskåren synes ha stött olika partier i riksdags-, landstings- och kommunalvalen. Den förkortade mandatperioden upplevs uppenbarligen på alla tre nivåerna som en försämring, som treårsavståndet mellan de allmänna valen inverkar dämpande på det politiska intresset. En inträngande analys av de problem som sammanhänger med den gemensamma valdagen borde inledas val och presenteras så att ev. aktualiserade ändringar kan verkställas . Eftersom den viktigaste aspekten på den gemensamma valdagen direkt berör den kommunala demokratin borde det vara rimligt att Utredningen om den kommunala demokratin utvärderade erfarenheterna från 1970,1973 och 1976. Enligt utredningens direktiv (1970) skulle utredningen bl. a. ha den gemensamma valdagen som en av utgångspunkterna för sina kommunaldemokratiska överväganden, varför enligt huvudbetänkandet (SOU 1975:41) utredningen icke diskuterat den gemensamma valdagens effekter för den kommunala demokratin och den lokala självstyrelsen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos regeringen begär tilläggsdirektiv för Utredningen om den kommunala demokratin beträffande den gemensamma valdagens konsekvenser för den kommunala demokratin. () ()