mot · FZ022165 · 1976-01-29 00:00:00 — Motion 1975/76: 2165 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen Behovet av kvalitet på den kommunala barnomsorgen, dvs. förskolor, fritidshem och familjedaghem, har ofta och i många sammanhang påpekats. Statsbidragen till heltidsförskolorna (daghemmen) utgår dock med ett och samma belopp per plats och år, oavsett om tillgången på personal i förhållande till antalet barn är tillräcklig eller inte och oavsett personalens utbildning. (För en syskongrupp på 18 barn består i en del fall personalen av endast två personer. Detta innebär, med hänsyn till öppettiderna, att antingen en förskollärare eller en barnsköterska och ev. praktikant stora delar av dagen är ensam om barngruppen.) Statsbidraget utgår vidare med samma belopp per plats, oavsett om det är fråga om en småbarnsavdelning (barn under 2 1/2 till ) eller syskongrupp (barn från 2 1/2 till ). Detta trots att behovet av personal och därmed kostnaderna är betydligt mycket större för de minsta barnen. Härvidlag föreslås ingen ändring i regeringens prop. 1975/76:92. Statsbidragen till daghemmen föreslås i denna proposition fr. o. m. 1977 höjas från . för nytillkomna platser. För befintliga platser höjs bidraget successivt till samma belopp. Beloppen skall göras värdebeständiga i förhållande till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Driftbidragen för daghemmen föreslås vidare utgå endast under förutsättning att minst 2/3 av barnen vistas där minst . Nuvarande gräns är . För fritidshemmen föreslås statsbidrag, som per plats motsvarar hälften av dem för daghemmen. Statsbidragen till familjedaghemmen föreslås alltfort utgå med 35 96 av kommunens bruttokostnader. Dessutom föreslås ett värdebeständigt grundbelopp tillkomma på . fr. o. m. , detta under förutsättning att förskolebarnen vistas minst /dag i familjedaghem. I en kommun med tämligen normal personaluppsättning och gruppindelning vid daghemmen (4 anställda utöver ekonomi- och städpersonal på spädbarnsavdelning med 12 inskrivna barn, 2 1/2 på tvåårsavdelning med 10 inskrivna barn och 2 1/2 på syskongrupp med 18 inskrivna barn) skulle detta innebära att följande andel av kostnaderna för nytillkomna platser täcktes med statsbidrag: Spädbarnsavdelning Tvåårsavdelning Syskongrupp () Familjedaghem /barn Statsbidrag 38 96 /barn Statsbidrag 47 96 /barn Statsbidrag 80 96 /barn Statsbidrag 39 96 (På grund av den föreslagna bidragskonstruktionen höjs statsbidragsandelen för familjedaghemmen till 1979, medan den i stort sett blir för daghemmen.) Tablån visar att statsbidragstäckningen blir något mindre för daghemmens spädbarnsavdelningar, något högre för tvåårsavdelningar och avsevärt högre för syskongrupper än för motsvarande vård i familjedaghem. Trots att kostnaderna för ett barn placerat i familjedaghem genomsnittligt är något lägre än för ett barn placerat i syskongrupp i daghem skulle den kommunala kostnaden bli betydligt högre i förra fallet. Om föräldraavgiften genomsnittligt antas vara . , skulle kommunens genomsnittliga nettokostnad bli , om barnet placerades i familjedaghem, mot endast , om barnet i stället placerades i nyöppnat daghem. Förslaget till nya statsbidrag innebär således för barn i denna ålder en stark styrning mot daghemmen och bort från familjedaghemmen, vilket inte minst är ägnat att försvåra för glesbygder liksom för orter, där många föräldrar har skift- eller vårdarbete och därför svårligen kan utnyttja daghemmen. Även föräldrarnas valfrihet mellan daghem och familjedaghem kan därigenom äventyras. Kvotregelns borttagande och beslutet om höjda statsbidrag till familjedaghemmen även i övrigt innebar att riksdag tog ett betydelsefullt steg i riktning mot mer neutrala statsbidragsbestämmelser för daghem resp. familjedaghem. I motion 1975/76:207 (m) hemställdes att statsbidragen till såväl daghem och fritidshem som familjedaghem skulle bestämmas till viss andel av kommunens bruttokostnader för verksamheten. Som motiv härför anfördes önskemålet om neutrala, inte styrande bidrag, men också att detta skulle innebära en kvalitetsstimulans för kommunerna. En kommun med större personaltäthet vid daghemmen skulle därigenom få högre statsbidrag än vid sämre personaluppsättning. Ett procentuellt statsbidrag skulle också förbättra kommunernas ekonomiska möjligheter att bereda plats för handikappade barn, vilka ofta kräver extra personal. Samma andel av bruttokostnaderna som vid syskongrupperna skulle vidare täckas vid de starkt personalkrävande småbarnsavdelningarna. Yrkandet avstyrktes dock av utskottet under hänvisning till kommunalekonomiska utredningen. Förslaget i prop. 1975/76:92 innebär, som ovan visats, en återgång till det tidigare missgynnandet av familjedaghemmen för barn i förskoleåldern. Detta synes särskilt anmärkningsvärt som statsmakterna i andra avseenden synes inriktade på att öka - inte minska - den kommunala självbestämmanderätten. Det ger oss anledning att på nytt stryka under önskemålet om neutrala statsbidrag, som inte missgynnar glesbygder eller orter där skift arbete o. d. är vanligt förekommande. Sådana statsbidrag skalle öka den kommunala självbestämmanderätten och förbättra kommunernas möjlighet att ta hänsyn till föräldrarnas olika önskemål. Ett sådant statsbidrag synes lämpligen böra utgöra en viss andel av kommunernas bruttokostnader för verksamheten. Procenttalet för statsbidraget bör givetvis - om största möjliga neutralitet skall åstadkommas - vara detsamma för familjedaghemmen som för daghem och fritidshem. Om procenttalet utformas inom samma kostnadsram, torde det innebära förbättringar gentemot nuläget för samtliga kommuner och dessutom innebära förbättrad kostnadstäckning för småbarnsavdelningarna vid daghemmen. Endast för syskongrupperna skulle den procentuella kostnadstäckningen bli något lägre än med förslaget i prop. 1975/76:92. En väsentlig fördel med ett dylikt procentuellt statsbidrag skulle också vara att personalförstärkningar, t. ex. på grund av handikappade barns speciella behov, inte - som propositionens förslag - skulle slå igenom till för kommunens vidkommande. Det föreslagna statsbidraget skulle också vara betydligt lättare att administrera. Det synes lämpligt att uppdraget att framlägga förslag till utformningen av ett dylikt proportionellt statsbidrag överlämnas till kommunalekonomiska utredningen. För fyra- och femåringar med särskilda behov i deltidsförskola infördes så sent som speciella statsbidrag. Dessa föreslås i propositionen helt försvinna, vilket vi finner synnerligen anmärkningsvärt med tanke på att behovet av utbyggnad och stimulans här synes vara väl så stort som för övrig barnomsorgsverksamhet. Utredningen bör därför i sitt arbete också överväga huruvida inte all barnomsorgsverksamhet - således även deltidsförskolan - borde omfattas av statsbidraget. Många av de barn som på grund av särskilda behov har tilldelats plats i daghem vistas där . Propositionens förslag till Lag om barnomsorg torde medföra att denna grupp barn starkt ökar. I den allmänna debatten har kravet på att försöka minska övriga barns arbetsdag på daghemmen ständigt återkommit. Krav på 6-timmarsarbetsdag för småbarnsföräldrar har rests. Trots detta föreslås i propositionen en skärpning av kravet på närvarotid för barnen för att statsbidrag skall erhållas. I stället för att som kräva att minst 2/3 av barnen vistas där minst , föreslås gränsen sättas . Detta krav, som ingick i överenskommelsen mellan regeringen och majoritet, kan vi inte acceptera. Nuvarande gräns bör i stället kvarstå. Likaså bör - i avvaktan på de av oss föreslagna statsbidragen kravet sänkas i stället för att det värdebeständiga grundbeloppet till familjedaghem skall utgå. Med hänvisning till det anförda hemställs att 1. beslutar att gränsen för statsbidrag till daghemmen alltfort skall vara fern timmar per dag. 2. beslutar att gränsen för det föreslagna grundbeloppet för familjedaghemmen sänks till fern timmar per dag, 3. hos regeringen begär tilläggsdirektiv till kommunalekonomiska utredningen att med förtur utarbeta förslag, innebärande att statsbidragen till såväl förskolor och fritidshem som familjedaghem bestäms till viss andel av kommunens bruttokostnader för verksamheten i enlighet med vad i motionen anföres. () ()