ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021176 · 1976-01-27 00:00:00 — av i om hemreseersättning till inackorderad elev Genom beslut vid erhöll inackorderade elever i gymnasial utbildning rätt till hemreseersättning för en fri hemresa inom egen gymnasieregion. För elever som är inackorderade utanför egen gymnasieregion gäller rätten till hemreseersättning två hemresor . Eftersom elevområde och gymnasieregion inte alltid sammanfaller har vissa icke förutsedda problem uppstått. Elev som anvisas utbildningsplats utanför den egna gymnasieregionen erhåller således endast två hemresor även om utbildningen sker inom elevområdet. 1 budgetpropositionen 1975/76:100 föreslås att denna bestämmelse skall ändras så att hemreseersättning till inackorderade elever som bor inom ett avstånd från skolan bör kunna få en fri hemresa och övriga bör få två resor . Jag hälsar denna ändring av principerna för hemreseersättning med stor tillfredsställelse. Den nya bestämmelsen synes emellertid kunna leda till ett annat marginellt problem. Med den föreslagna 25-milsgränsen tillgodoses nämligen inte alla elever som erhåller utbildning inom egen gymnasieregion. Så kommer exempelvis ett fåtal elever inom kommun som erhåller utbildning vid inte att erhålla fri hemresa med den föreslagna nya bestämmelsen, vilket för dessa innebär en försämring i förhållande till nuvarande förhållande. Jag anser därför att reglerna för hemreseersättning bör utformas så att bestämmelsen om den nu föreslagna 25-milsgränsen kompletteras med en bestämmelse om att elev skall erhålla fri hemresa inom den egna gymnasieregionen även i de fall då avståndet till skolan överstiger . Med hänvisning till det anförda hemställer jag att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande bestämmelserna om inackorderade elevers hemreseersättning. 1* 1975/76.
mot · FZ021177 · 1976-01-27 00:00:00 — av herr förste vice talmannen och om höjd sjukpenning för hemmamake För att försäkrad skall ha rätt till sjukpenning krävs enligt huvudregeln (3 kap. forsta stycket lagen om allmän försäkring) att hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår till . Enligt andra stycket samma paragraf kan emellertid också försäkrad som saknar eller har lägre sjukpenninggrundande inkomst erhålla sjukpenning. Villkoret är att den försäkrade är gift och stadigvarande sammanbor med sin make eller, i annat fall, stadigvarande sammanbor med eget eller makes barn eller med någon med vilken han eller hon tidigare varit gift eller har eller har haft barn. 1 nu nämnda fall utgår hel sjukpenning enligt 3 kap. samma lag med . Genom beslut av riksdag (prop. 1973:46, SfU 21, rskr 197) ersattes det dittilsvarande systemet med sjukpenningklasser av en sjukpenninggrundande inkomst med direkt anknytning till den inkomst som sjukpenningen skall ersätta. I samband därmed gjordes sjukpenningförmånerna skattepliktiga. Beträffande sjukpenningen för hemmamakar - den s. k. hemmamakeförsäkringen - höjdes dagsersättningen från . som dittillsvarande skattefrihet bibehölls för denna sjukpenningform. Sjukpenningen för hemmamakar överensstämmer inte med sjukförsäkringens grundidé att ersättning skall utgå för inkomstbortfall. Vid sjukförsäkringens införande ansågs det dock skäligt att en hemmamake skulle erhålla någon ersättning trots att det inte överensstämde med försäkringsprinciperna. Genom att ersättningsbeloppet inte relaterades till bortfall av inkomst då detta knappast var möjligt att fastställa får beloppet betraktas sorn en schablonmässigt utformad ersättning. De utgående beloppen kan givetvis inte tillnärmelsevis betraktas som rimlig ersättning för vad som t. ex. skulle utgå vid en husmors sjukdom. Det belopp som utgår kan inte heller jämföras med vad som utgår på grund av förvärvsinkomst i de lägsta inkomstlägena , eftersom detta är baserat på deltidsarbete medan en husmors arbete praktiskt taget alltid är heltidsarbete. Med hänsyn till lönestegringar för eventuell ersättare, prisstegringar m. m. är det synnerligen befogat att sjukpenningen för hemmamakar höjs. Sjukpenningen för denna grupp borde i varje fall höjas från det nuvarande beloppet, . per dag, till . Vid förändring av sjukpenningbeloppen måste hänsyn tas till konsekvenserna i förhållande till andra sjukpenningklasser och bidrag, och därför bör den föreslagna höjningen bli föremål för snabbutredning och förslag Kostnaderna för den föreslagna reformens genomförande måste också utredas. Med anledning av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om höjning av hemmamakes sjukpenning i enlighet med vad i motionen anförts bli föremål för utredning. () ()
mot · FZ021179 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1179 av om införande av en allmän livförsäkring Den allmänna pensionen, folkpensionen, infördes i vårt land 1913. Allmän sjukförsäkring harvi haft . Genom riksdagsbelut haren utredning tillsatts beträffande allmän, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Utöver detta finns för arbetstagare dels lagstadgad ATP, dels avtalsreglerade trygghetsanordningar i form av förstärka pensionsförmåner, tjänstegrupplivförsäkringar (TGL) etc. Grupplivförsäkringarna är i de flesta fall knutna till tjänstepensionsutfästelser eller andra kollektivavtal. Därutöver kan kollektiva grupplivförsäkringar förekomma inom organisationer och erbjuds då medlemmarna i vederbörande organisation. Försäkringsbeloppet utfaller vid dödsfall och är relativt högt fram till omkring , varefter de avtrappas för att vid endast utgöra ett mindre belopp, som kan anses i stort sätt motsvara begravningskostnaderna. Eftersom denna livförsäkring icke är allmän utan knuten till speciella förhållanden följer att många medborgare står utan det skydd som en sådan försäkring ger. Detta gäller icke minst hemmamake utan förvärvsarbete och förvärvsarbetande som icke har kollektivavtalsreglerade tjänster eller av andra skäl saknar utfästelse om grupplivförsäkring. Svårigheterna för efterlämnad make och/eller barn vid dödsfall kan ofta förvärras genom de ekonomiska problem som avsaknaden av en livförsäkring av ovannämnda slag medför. Mot denna bakgrund kan den frågan resas om tiden nu icke är inne att utreda möjligheterna att införa en allmän obligatorisk livförsäkring av ovannämnda grupplivförsäkringskaraktär. Härigenom skulle man dels skapa en viss ekonomisk trygghet för efterlevande vid dödsfall, dels tillförsäkra varje medborgare ekonomiska förutsättningar att täcka rimliga begravningskostnader. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om införande av en allmän livförsäkring av det slag som anges i motionen.
mot · FZ021181 · 1976-01-26 00:00:00 — av herrar i och Jonnson i om vidgad rätt till vårdbidrag för handikappat barn Bland tilläggsförmånerna till folkpensionen i lagen om allmän försäkring ingår bestämmelser om vårdbidrag för vård av handikappat barn som ej fyllt , ändrad senast genom riksdag. Försäkrad förälder äger härigenom för vård av barn som ej fyllt rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd tid och i avsevärd omfattning är i behov av särskild tillsyn och vård (kap. 9, § 4). Vårdbidraget utgår antingen till någon av föräldrarna eller annan person, som vårdar barnet i hemmet och har främst tillkommit för att stimulera vården av handikappade barn i hemmet. Till skillnad från de olika formerna av folkpensionering och tilläggsförmånen barnpension till folkpensionen utgår ej vårdbidrag i de fall barnet bor i annat enskilt hem är föräldrahem, vårdhem m. m. på bekostnad av landstingskommun eller kommun som ej tillhör landstingskommun. Ej heller kan vårdbidraget numera utbetalas till vårdnadshavare vid boende i annat enskilt hem. De närmare bestämmelserna, som reglerar rätt i vissa fall för kommunen eller annan att uppbära folkpension eller tilläggsförmån i form av barntillägg, återfinns i SFS nr 393/1962 (senaste ändring SFS 1971:832). Som komplement till det statliga vårdbidraget vid vård i hemmet betalar landstingen regelmässigt ut hemvårdsbidrag med belopp . I de fall vård av barnet ej är möjlig i föräldrahem utan barnet i stället placeras i annat enskilt hem får - i likhet med fallet vid placering å icke statlig institution - svara för hela utgående ersättningen/kostnaden utan att vårdbidrag erhålles. Är personen dock utgår i regel i motsvarande fall förtidspension, vilken den som svarar för kostnaden av vården äger uppbära. Härvid uppkommer samma fördelning av kostnaderna mellan allmänna försäkringssystemet och landsting/kommun som ovan nämnts beträffande hemmavård. I sammanhanget kan noteras att vårdbidraget numera utgår med belopp motsvarande hel förtidspension för ensamstående jämte pensionstillskott och att detsamma är skattepliktigt och pensionsgrundande inom tilläggspensioneringen. Det är otillfredsställande med nu rådande ordning, då vårdbidrag ej kan utgå i ovan redovisad situation. Både för att öka möjligheterna - i de fall vård i föräldrahemmet ej är möjlig - till rekrytering av lämpliga andra enskilda hem och mer rättvis fördelning av kostnaderna mellan stat-lands ting/kommun är det angeläget att vårdbidrag även utgår vid vård i annat enskilt hem. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 9 kap. 4 § lagen om allmän försäkring att vårdbidrag utgår även då barnet vårdas i annat enskilt hem.
mot · FZ021182 · 1976-01-27 00:00:00 — om åtgärder för ökad förebyggande tandvård fattade riksdag efter en motion av m. fl. det enhälliga beslutet att tandvården i vårt land skulle inriktas på förebyggande åtgärder mot tandsjukdomarna. Vid det laget var det väl känt att flitig tandborstning inte kan hindra att tänderna angrips. Vad blev det av detta beslut? Tandsjukdomarna har år blivit ett allt svårare samhällsproblem, och någon förebyggande tandvård värd namnet har vi ännu inte sett av i detta land. Läsåret 1942-1943 genomfördes på medicinalstyrelsens initiativ en tandsjukdomsförebyggande försöksverksamhet vid en folkskola i . Resultatet kommenteras i Svensk nr 1944. a. skulle man klarlägga kostens betydelse när det gällde att bygga upp tändernas motståndskraft mot sjukdomar. Karies kanske inte uppstod främst genom yttre påverkan. Kanske vår tandvård vilar på en felaktig princip! Enligt en inspektionsrapport från medicinalstyrelsens vetenskaplige rådgivare gav denna försöksverksamhet mycket lovande resultat. Genom enkla och billiga kostförbättringar bragtes barnens benägenhet för tandröta att försvinna. I redan angripna tänder avstannade sjukdomsprocessen. Trots detta oerhört intressanta resultat med djupgående konsekvenser för inställningen till hur man bör kunna förebygga tandsjukdomar, avbröts försöksverksamheten. Tandvården kostar alltmer. Det framstår i ännu högre grad än 1938 klart att förebyggande tandvård måste insättas. Medborgarna har rätt att fö klara besked från myndigheterna om det är så att enkla och billiga kostförändringar kan förbättra deras hälsa och förebygga sjukdomar, inklusive tandröta. En parlamentarisk utredning, med bl. a. biologisk expertis, bör undersöka möjligheterna att väsentligt utöka åtgärderna för att förebygga tandröta. Med anledning av det här anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en parlamentarisk utredning och förslag till väsentligt utökade insatser för den förebyggande tandvården.
mot · FZ021184 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn infördes rätten för förälder att mot sjukpenning i hemmet vårda sjukt barn. Restriktionerna som gäller är att barnet icke får ha fyllt och att rättigheten icke gäller . Båda dessa gränser är lågt satta. räcker knappt till ett par ordentliga influensor. Många barn kan känna panik av att behöva ligga ensamma hemma. En förhöjning av åldersgränsen upp till och en ökning av antalet dagar till 20 är i föräldrars och barns intresse. Dessutom kan medicinska skäl föreligga för att såväl dags- som åldersgränsen behöver överskridas. Barn och ungdom med t. ex. astmatiska sjukdomar eller liknande behöver ständig tillsyn i händelse av sjukdom. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att anta följande i lagen om allmän försäkring (1973:908) 3 kapitlet 9 sv Hos allmän försäkringskassa inskriven förälder som för vård av sjukt barn, vilket ej fyllt , behöver helt eller delvis avstå från förvärvsarbete, äger rätt till sjukpenning om hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår till i 1 § första stycket angivet belopp. Därvid äga bestämmelserna i 7 § första och andra styckena motsvarande tillämpning. Sjukpenning enligt första och andra styckena utgår för för försäkrad förälder som har barn i sin vård eller, där föräldrarna gemensamt ha barn i sin vård, Hos allmän försäkringskassa inskriven förälder som för vård av sjukt barn, vilket ej fyllt , behöver helt eller delvis avstå från förvärvsarbete, äger rätt till sjukpenning om hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår till i 1 !j första stycket angivet belopp. Därvid äga bestämmelserna i 7 första och andra styckena motsvarande tillämpning. Sjukpenning enligt första och andra styckena utgår för för försäkrad förälder som har barn i sin vård eller, där föräldrarna gemensamt ha barn i sin 1975/76 1184-1192 1 1975/76. för föräldrarna tillsammans. Utan hinder av vad som sagts får förälder, som vanligen icke har barn i sin vård men som tillfälligt vårdar barn, i fall som avses i första eller andra stycket åtnjuta sjukpenning enligt vad där sägs inom ramen för det antal dagar, för vilket sjukpenning kan utgå till den andre av föräldrarna enligt första punkten. (vpk) i (vpk) i vård, för föräldrarna tillsammans. Utan hinder av vad som sagts får förälder, som vanligen icke har barn i sin vård men som tillfälligt vårdar barn, i fall som avses i första eller andra stycket åtnjuta sjukpenning enligt vad där sägs inom ramen för det antal dagar, för vilket sjukpenning kan utgå till den andre av föräldrarna enligt första punkten. Föreligger särskilda medicinska skäl kan, utan hinder av vad som sagts i Första och tredje styckena, sjukpenning utgå till Jörälderför vård av hemmavarande barn som icke fyllt . (vpk) i (vpk) i
mot · FZ021186 · 1976-01-26 00:00:00 — av herrar Hyltander och i om möjlighet för företagare som begärt undantagande från ATP att vara ansluten till sjukförsäkringssystemet Den egenföretagare, som vill ordna sin pensionering utanför ATP-systemet, har med nuvarande bestämmelser inte någon möjlighet att ansluta sig till den allmänna sjukförsäkringen och har från heller ingen möjlighet att få grundsjukpenning. Beträffande den sistnämnda förordade SfU i sitt betänkande 1975:13 en översyn av gällande bestämmelser i syfte att åstadkomma ett sådant grundskydd, vilket blev beslut och resulterade i en riksdagsskrivelse. Men frågan om den enskildes möjligheter att få bli sjukförsäkrad i den allmänna sjukförsäkringen utan att vara med i ATP är fortfarande olöst. Valfrihet År ett positivt begrepp och någotav ett honnörsord i vårt samhälle. För de människor som i detta fall nekas valfrihet upplevs helt säkert detta som ett tvång och en orättvisa. För att få en trygghet i den dagsnära, aktuella situationen skall man tvingas att ta en form för sin åldringstrygghet och pensionering, som man inte tänkt sig och önskar, i stället för den ålderdomstrygghet i annan form, som man anser passar ens situation bäst. Otillbörlig marknadsföring kallas det när man bjuder ut varor och tjänster på ett sådant sätt att t. ex. två varor eller tjänster är sammankopplade med varandra så att man inte kan köpa den ena, som man kanske vill ha, utan att köpa den andra, som man kanske inte önskar. Gäller det näringsliv och privata företag är detta inte tillåtet enligt lag utan straffbart. Man kan fråga sig om inte samma princip borde gälla för statens handlande i detta fall, och i så fall borde nuvarande bestämmelser rättas till. En uppenbar brist föreligger här i vad gäller den enskilde medborgarens rätt till valfrihet att kunna ordna sin trygghetsfråga för två olika typer av livssituationer på det sätt han önskar och anser förmånligast för sig och till ett pris, som är rimligt i förhållande till vad övriga medborgare i det stora flertalet fall får betala. Risken att så många skulle utnyttja möjligheten att den skulle medföra stor administrativ belastning måste anses som mycket liten. Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att från regeringen begära förslag om sådana ändringar i lagen om allmän försäkring, att även den, som begärt utträde ur ATP-systemet, bereds möjlighet att på proportionellt rimliga villkor ansluta sig till den allmänna sjukförsäkringen. () ()
mot · FZ021187 · 1976-01-17 00:00:00 — av herrar Hyltander och i om vidgad rätt till pensionstillskott De personer som begärt undantagande från ATP mister enligt gällande bestämmelser möjligheten att få pensionstillskott. Enligt 4 5 lagen om pensionstillskott skall hänsyn tas till tilläggspension, som skulle ha utgått om undantagande ej ägt rum. Det torde röra sig om ca 15 000 personer, vilkas fiktiva tilläggspension uppgår till sådan nivå, att de i sin helhet utesluts från rätten till pensionstillskott. Härutöver finns ca 7 000 personer, som på grund av beräknad undantagandepoäng erhåller reducerat pensionstillskott. Bland de personer som ställts utanför möjligheten att få pensionstillskott finns många som hör till de ekonomiskt och socialt svaga i samhället. Flertalet av dem har inte haft möjlighet att på annat sätt trygga sin försörjning på ålderdomen. Många har säkert inte heller helt kunnat bedöma konsekvenserna av sitt undantagande. För fullständighetens skull bör även erinras om att de också står utanför den allmänna sjukförsäkringen. Det finns fall där makar får olika folkpension - den ene får pensionstillskott den andra inte. Den sociala tryggheten, som i vårt samhälle givits hög prioritet, måste få gälla även för människor varom här är fråga. De som har enbart folkpensionen utan pensionstillskott att leva på har onekligen en låg levnadsstandard, särskilt i de fall pensionen även måste användas till att finansiera bostadskostnader av större omfattning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag syftande till att vidga rätten till pensionstillskott att gälla även dem som begärt undantagande från ATP. () ()
mot · FZ021188 · 1976-01-27 00:00:00 — om reglerna för kompletterande sjukförmåner i vissa fall Vid riksdag fastställdes nya regler om kompletterande sjukersättning enligt förslag i Kungl. Maj:ts proposition 1973:46. Enligt reglerna skulle icke sjukersättning utges av ett sjukdomsfall. Endast under förutsättning att den sjukpenningsgrundande inkomsten överstiger 7,5 gånger basbelopp skulle sjukersättning kunna utges. 1 anslutning till riksdagsbehandlingen gjorde socialförsäkringsutskottet i sitt betänkande 1973:21 följande uttalande: att någon förändring beträffande storleken av de sjukförmåner som kan utgå efter försäkring i vissa äldre sjukkassor (ex. ) inte kommer att ske. beslöt i enlighet med utskottets uttalande (rskr 1973:197). Utskottets uttalande har sedermera varit föremål för överläggningar mellan försäkringsinspektionen och kassornas företrädare utan att man kunnat enas om tolkningen av utskottets uttalande. Enligt uppgifter från försäkringsinspektionen omfattade de fristående sjukkassorna, vid utgången av , 57 790 medlemmar fördelade på 63 sjukkassor. Dessa kassor hade vid genomförandet av den allmänna försäkringen 1955 ca 280 000 medlemmar. har kassorna tillförts ett mycket litet antal medlemmar varför man kan utgå ifrån att de flesta medlemmar har en levnadsålder som ligger i närheten av pensionsåldern. Dessa sjukkassor har tillkommit för inbördes hjälp vid sjukdom, vilket innebär att de anslutna medlemmarna är ansvariga för att medlemsförmånerna infrias. Skulle sjukkassan komma på obestånd får medlemmar träda till genom uttaxering av extra avgift. Genom förslaget i proporsitionen 1973:46 skulle de flesta medlemmar som icke uppnått pensionsåldern ställas utanför kassornas gemenskap och därigenom berövas den rätt som varit med om att bygga upp. uttalande syftade till att förebygga detta för dem som var medlemmar vid ikraftträdandet av de nya reglerna om kompletterande sjukförmåner. Svårigheterna att nå en uppgörelse mellan försäkringsinspektionen och företrädare för sjukkassorna beror delvis på att reglerna om överförsäkring vid ikraftträdandet av de nya bestämmelserna var oklara på grund av att försäkringsinspektionen före saknade regler att förhindra överförsäkring inom dessa kassor. uttalande bör innebära att de överförsäkringsregler som gällde vid ikraftträdandet av de nya reglerna om kompletterade sjukförmåner skall tillämpas, vilket skulle innebära att kassorna för de medlemmar som man hade får utge sjukpenning intill av den sjukpenninggrundande inkomsten, dock minst med per dag. De kassor som utbetalar högre sjukpenning bör anpassa sina förmåner till de ovan angivna överförsäkrings reglerna. att uttalar sig för att de överförsäkringsregler som gällde vid ikraftträdandet av sjukpenningreform skall tilllämpas för de äldre sjukkassor vilka nämns i socialförsäkringsutskottets betänkande 1973:21. () ()
mot · FZ021189 · 1976-01-23 00:00:00 — av herrar i Skärstad och i Heden om slopande av folkpensionsavgift för pensionär som driver eget Enligt 19 kap. 3 § lagen om allmän försäkring skall försäkrad, som vid utgången av visst år är inskriven hos allmän försäkringskassa, erlägga socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen under förutsättning att han haft inkomst av exempelvis här i riket bedriven rörelse. Avgift skall dock ej erläggas av den som vid årets ingång uppnått och ej heller av den som för december månad åtnjutit ålderspension eller förtidspension enligt lagen om allmän försäkring. Någon motsvarande åldersgräns gäller emellertid inte för anställda. För dessa skall arbetsgivaren betala socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen oavsett deras ålder. En följd härav är att pensionär som driver eget företag i form av aktiebolag - och som alltså formellt betraktas som anställd av bolaget även om han är ensam aktieägare och arbetar ensam - i egenskap av arbetsgivare måste erlägga socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen för sig själv i egenskap av anställd. Egenföretagare som har uppnått pensionsåldern men alltjämt är yrkesverksamma har således genom gällande regler för uttag av socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen placerats i en särställning i förhållande till övriga pensionärer. En sådan olikhet, som i många fall är ekonomiskt betungande, kan inte vara sakligt motiverad i , då en allmän strävan efter ökad jämlikhet präglar samhällets insatser på skilda områden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring i lagen om allmän försäkring, att särbehandlingen i fråga om uttag av socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen av pensionär som driver eget företag i form av aktiebolag undanröjs. () i Skärstad () i Heden
mot · FZ021190 · 1976-01-26 00:00:00 — av i och om vidgad rätt till studiestöd åt handikappad Den vidgning av studiestödet till vuxenstuderande som blev resultatet av förslagen från åt vuxna (SOU 1974:62) innebär att vuxnas ekonomiska möjligheter att bedriva studier ökat avsevärt. På grund av utformningen av kvalifikationsvillkoren blev vissa grupper ställda utanför dessa möjligheter. Det gäller bland annat de sedan ungdomen handikappade. I det betänkande som lett fram till det nya vuxenstudiestödet betonar man starkt betydelsen av att intensifiera den uppsökande verksamheten bland de handikappade. För att komma i åtnjutande av vuxenstudiestödet skall man ha förvärvsarbetat . Därigenom undantas emellertid många handikappade från möjligheten till vuxenstudier, då de på grund av sitt handikapp varit utestängda från arbetsmarknaden. Om den uppsökande verksamheten skall nå sitt syfte måste reglerna för erhållande av vuxenstudiestöd ändras, så att även handikappade som inte kunnat förvärvsarbeta får del av det. Eventuellt kan reglerna utformas så, att man måste ha varit utestängd från förvärvsarbete på grund av sitt handikapp en viss minsta tid för att vara berättigad till vuxenstudiestödet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att uttalar sig för att regeringen prövar en sådan förändring av reglerna för erhållande av vuxenstudiestödet att stöd ges till de grupper som anförts i motionen. () ()