ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02416 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76:416 om ökat antal konsulenter för rörelsehindrade skolelever Tre tjänster som konsulenter för rörelsehindrade elever finns inrättade vid länsskolnämnderna i , län och . Deras uppgift är att verka för lämpliga undervisningsanordningar och lämplig skolplacering för rörelsehindrade elever. SÖ finner det mycket angeläget att ytterligare fyra konsulenttjänster inrättas. Departementschefen anser dock att utbyggnaden bör ske successivt och beräknar därför medel till två konsulenttjänster och två halvtidstjänster som biträde. Det är utomordentligt angeläget att rörelsehindrade barn får leva ett så normalt liv som möjligt. Det måste vara en självklar rätt för dem att få gå i skola på samma sätt som icke handikappade barn, men det behövs speciell service i form av rådgivning och hjälp av olika slag från speciella konsulenter. De tre konsulenter som finns har alldeles för stora upptagningsområden. Detta är en allvarlig brist, som måste upphjälpas. Såväl SÖ som RBU (barn och ungdomar) har påtalat angelägenheten av att ytterligare fyra tjänster inrättas. De nya tjänsterna bör enligt SÖ placeras i , , och . Hela synes vara ett alltför stort upptagningsområde för en konsulent att arbeta i. Det ankommer emellertid på SÖ att besluta var tjänsterna skall placeras. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att fyra konsulenttjänster för rörelsehindrade elever inrättas. 1* 1975/76.
mot · FZ02417 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 417 om inrättande vid lärarhögskolorna av fasta tjänster i invandrarfrågor Reformerna i vad gäller invandrarna har mest stannat på papperet. Stora svårigheter och problem föreligger alltjämt för många av dem som för flyttat hit och bidrar till att få vårt land att fungera. Som president påpekat vet t. ex. ingen hur många finsktalande som finns i . En inventering av vilka hem som har annat modersmål än svenska har över huvud taget aldrig gjorts här i landet. Vid olika stickprovsundersökningar "upptäcks att det finns betydligt fler elever i skolorna som har svenska som främmande språk än vad de lokala skolstyrelserna själva vet om. Dessa elever har ofta stora svårigheter att klara skolarbetet utan hjälp. En undersökning från visade att av eleverna med annat modersmål än svenska klarade gymnasieskolan utan hjälp. Påpekas bör att lärarutbildningen har invandrarfrågor på kursplanerna för samtliga linjer men att utförandet beror på vilka kompetenta och intresserade lärarutbildare som finns. I allmänhet finns stort intresse för dessa frågor, men kontinuiteten och förmågan att tränga djupare in i problemen och dessutom tid att samla relevant information saknas. Dessutom genomgår lärarhögskolorna nu en kontraktion. Detta medför att kontinuiteten minskar och risken ökar för att kompetenta lärarutbildare försvinner till andra uppdrag. En väg att förbättra förhållandena vore att vid lärarhögskolor med ämneslärarutbildning inrätta ordinarie lektorat i invandrarundervisningens metodik med uppgift att också hjälpa regionens övriga klasslärarhögskolor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om inrättande av fasta tjänster i invandrarundervisningens metodik vid lärarhögskolorna i enlighet med vad i motionen anförs.
mot · FZ02418 · 1976-01-19 00:00:00 — Motion 1975/76: 418 av i och om SJ:s pensionärsbiljetter Pensionärer har förmånen att åka på SJ:s pensionärsbiljett de flesta dagar . Även hustru som fyllt och har hustrutillägg erhåller samma förmån. Om hustrun däremot först uppnått pensionsålder får inte maken samma rättighet. Detta är klar könsdiskriminering och bör tills vidare ändras så, att även make till kvinnlig pensionär erhåller SJ :s pensionärsbiljett. Om ett tiotal år, när större delen av svenska folket har egna yrken och inkomster bör varje person oavsett civilstånd behandlas som självständiga personer. Under nuvarande förhållanden gäller att om maken dör innan änkan hunnit uppnå pensionsålder tas denna förmån från henne tills hon uppnått . Detta upplevs av oerhört många människor som en stor orättvisa, eftersom ekonomin ofta försämras vid makens frånfälle och behovet av avkoppling till billigt pris blir större. Vi anser därför att en person som erhållit SJ-pensionärsbiljett men inte fyllt vid makes eller makas frånfälle bör få behålla denna förmån. Vid behandling av dessa frågor i trafikutskottet 1975:9 säger man att man har full förståelse för problemen men anser att gränsdragningsproblemen blir svårlösta, varför man avstyrker motionerna. Vi anser att situationen för änkorna som plötsligt blir fråntagna denna rättighet känns så svårförståelig att de andra problemen måste lösas. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att 1. man som fyllt men inte och vars hustru blivit pensionär skall ha rätt till SJ:s pensionärsbiljett, 2. person som haft rätt till pensionärsbiljett bör få behålla denna vid makes eller makas frånfälle, även om han eller hon inte uppnått . : () () i
mot · FZ02419 · 1976-01-19 00:00:00 — Motion 1975/76: 419 av m. fl om skyldighet att bära skyddshjälm vid färd med moped Arbetet med att öka trafiksäkerheten på våra vägar pågår ständigt. Flera av de bestämmelser som tillkommit har också otivelaktigt bidragit till att rädda människoliv och minska skador. Antalet döda i trafiken synes ha sjunkit sedan bilbälteslag och lagen om skyddshjälm för motorcyklister och passagerare införts. Mopedförare har dock fortfarande rätt att färdas i trafik utan att använda skyddshjälm. Mopedförarna utgörs till stor del av ungdomar från årskurserna 8 och 9 i högstadiet, vilka regelbundet använder sina mopeder för att komma till och från skolan, men i betydande utsträckning även av äldre personer. Olyckor i samband med mopedåkning kan lätt leda till huvudskador, då mopedåkare utan hjälm är helt oskyddade härvidlag. Eftersom det i stor utsträckning gäller ungdomar, hos vilka en huvudskada kan medföra livslång invaliditet och då skadans art och omfattning inte behöver vara beroende av hastigheten med vilken mopeden framförs utan i ännu högre grad kan bero på andra faktorer, t. ex. övriga inblandade fordon, vägbanans beskaffenhet, väglag och dylikt, anser vi att vägtrafikförordningen bör stadga obligatoriskt användande av skyddshjälm vid mopedåkning lika väl som vid färd med motorcykel. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att krav på att mopedförare skall använda skyddshjälm införs i vägtrafikkungörelsen. () () . () i
mot · FZ02420 · 1976-01-19 00:00:00 — Motion 1975/76: 420 av m. fl. om rabatterade resor för vårdare som medföljer handikappad Den som har förtidspension, sjukbidrag, handikappersättning eller hustrutillägg eller den som har tagit ut ålderspension före har samma rabatt på som ålderspensionärer. Detta är givetvis en förmån. Tyvärr kan inte alla handikappade tillgodogöra sig denna utan att ha vårdare med sig på résan. Det finns många exempel på svårigheter för en rullstolsbunden resenär. Helt naturligt är det svårt att ta sig upp på tåg eller buss, det är förenat med svårigheter att få en plats där, och det är behov som måste tillgodoses under resan. För att en handikappad skall kunna resa krävs i allmänhet särskilda insatser, och det kan behövas mer än en medhjälpare för att klara förflyttningar. Visserligen hjälper gärna personalen till, men den har inte alltid möjligheter att stå till tjänst i den utsträckning som behövs. Därför bedömer de handikappade ofta svårigheterna och osäkerheten inför en resa som så stora att de i många fall hellre avstår. Det är klart att det är svårt att kunna tillmötesgå alla de krav som måste uppfyllas för att rörelsehindrade skall kunna åka tåg. Man nödgas att inskränka sig till vad som är praktiskt möjligt. Många praktiska problem skulle emellertid kunna lösas om vårdare kunde erhålla samma nedsättning av biljettpriset som den handikappade. Det skulle vara en tillgång vid transporten fram till tåget och under själva resan. 'Det skulle också innebära att den handikappade vågade ge sig ut och resa och sålunda våga att utnyttja sitt rabattkort. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att vårdare som biträder handikappad person vid resa erhåller nedsättning av biljettpriset på samma villkor som den handikappade. () . ()
mot · FZ02424 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 424 av i och fröken om skyldighet att bära flytväst i fritidsbåt Intresset för båtar och båtliv har ökat kraftigt . Båtlivet är en av de populäraste fritidssysselsättningarna i vårt land. Genom den ökade fritiden har allt fler grupper i samhället börjat ägna sig åt denna form av rekreation. En fortsatt standardhöjning torde medföra en ytterligare ökning av antalet fritidsbåtar. har beräknat nettoökningen /73 till , och denna tendens väntas fortsätta. Givetvis är detta positivt, men båtliv medför även säkerhetsproblem. Här skall endast upptas frågan om bärandet av flytväst. I SOU 1974:95, betänkande om , står ang. säkerhetsutrustning bl. a. följande: Utredningen bedömer det som angeläget och nödvändigt att övriga åtgärder för ett säkrare båtliv kompletteras med insatser som skapar garantier även för en tillfredsställande säkerhetsutrustning på de svenska fritidsbåtarna. Som ett exempel på vad detta skulle kunna betyda för säkerheten vill utredningen peka på den bild olycksstatistik ger av flytvästens roll. Av 106 omkomna drunknade 103 1973 i samband med fritidsbåtsolyckor. Endast tre drunknade var försedda med flytväst - en av dessa hade dock flytvästen felaktigt påsatt. Utredningen anser det uppenbart att ett allmännare bruk av flytväst väsentligt skulle ha minskat antalet drunknade . Enligt /Simfrämjandets statistik omkom 1975 286 personer genom drunkning, jämfört med 264 . Båtolyckornas andel utgör . Upplysning och propaganda i massmedia pågår och är med all säkerhet välbehövlig, men som erfarenheten har visat, t. ex. när det gäller bilbälte, räcker det inte för att uppnå önskat resultat. Detta kommer först när säkerhetsföreskrifterna görs obligatoriska. Kanske inköps en flytväst efter en propagandakampanj, men den läggs i båten till ingen nytta om olycka händer. Särskilt bland barn och ungdom, men även när det gäller vuxna, torde det vara en allmänt utbredd åsikt att man inte kan iföra sig flytväst när inte kamraterna i andra båtar har . En lag om att var och en ombord i fritidsbåt är skyldig att bära flytväst skulle undanröja det tal om överdriven försiktighet som så lätt gör sig hört. Bärandet av flytväst skulle då bli lika naturligt och självklart som ett fastsättande av säkerhetsbältet vid färd med bil. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om obligatoriskt bärande av flytväst ombord i fritidsbåt.
mot · FZ02426 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 426 av m. fl. om utbyggnad av flygplats Industrins behov av snabba kontakter ökar kravet på övergång från propellerplan till jetflyg på olika linjer. Under åtskilliga år har i luftfartsverkets investeringsplaner för anslag till planförlängning till trafik med jetflyg varit upptaget. har till grund för kommuns engagemang i flygplatsen legat en investeringsplan som upptagit bl. a. banförlängningen. I arbetet med den fysiska planeringen, liksom kommunöversikten har kommunen tagit hänsyn till dessa planer. Så har t. ex. ett större markområde kring flygplatsen avsatts för detta ändamål. ställning som primärt centrum, tillika primärt transportcentrum, kräver, att nu när medel anvisats, frågan får en för framtiden tillfredsställande lösning. Flygsäkerheten fodrar med tanke på speciella klimatiska förhållanden, vid transporter med större plan en banlängd av 2000 m. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening uttalar att utbyggnaden av startoch landningsbanan vid sker till 2000 m. () ()
mot · FZ02429 · 1976-01-19 00:00:00 — Motion 1975/76: 429 av fröken m. fl. om ökat bidrag till restaurering av förorenade vattenområden De nuvarande statsbidragsbestämmelserna till restaurering av starkt förorenade vattenområden innehåller flera villkor som gör det svårt att utnyttja statsbidragen även för projekt med hög angelägenhetsgrad. Ett statsbidragsvillkor är t. ex. att restaureringen måste avse återställande av vattenområdet på lång sikt. Kortsiktiga åtgärder i underhållssyfte, såsom begränsad vassröjning eller luftning för att upprätthålla syrebalansen, är således inte statsbidragsberättigade. Bland andra villkor som uppställs för statsbidrag är att projekten skall förväntas tillföra restaureringsmetodiken värdefulla erfarenheter. Med denna utformning av statsbidragsbestämmelserna begränsas på ett olyckligt sätt möjligheterna att med statligt stöd stimulera viktiga insatser inom vattenvården. Insatser som kan komma i fråga för statsbidrag bör också vara sådana av kortsiktigt slag som tjänar som ett slags upprätthållande försvar av allvarligt förorenade sjösystem i avvaktan på en mer fullständig avlastning från avloppsutsläpp eller mer fullständiga reningsåtgärder. Även angelägna projekt som inte kan förväntas i första hand ge värdefull erfarenhet i fråga om restaureringsmetodik bör kunna få bidrag. Mot denna bakgrund och med hänsyn till behov av att utveckla sjörestaureringsarbetet bör en översyn göras av det nu gällande bidragssystemet så att det bättre motsvarar behoven och det växande intresset för vattenvårdsåtgärder. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en skyndsam översyn av det statliga stödet till restaurering av starkt förorenade vattenområden med beaktande av de synpunkter som framförs i motionen. () ()
mot · FZ02431 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 431 av m. fl. om ett centrum för jordbruksforskning i Forsknings- och utbildningsmöjligheterna inom jordbrukets område i övre har radikalt minskat . Flera av länets lantbruksskolor har försvunnit, och på grund av kommuns expansion kommer Förmodligen att läggas ner. Vid Vojakkala i bedrevs tidigare en rätt omfattande undervisning för blivande lantbrukare och andra intresserade. Den undervisningen har lagts ner, men jordarealen och lokaliteterna Finns kvar. bedriver en viss försöksverksamhet, men möjligheterna i stort är långt ifrån utnyttjade. är från många synpunkter ett utomordentligt område för jordbruk och trädgårdsskötsel. Jordbruket tillsammans med skogsbruket är, trots en kraftig tillbakagång, fortfarande en viktig näringsgren. Möjligheterna att vända den negativa trenden och utveckla skogsbruket, jordbruket och trädgårdsnäringen måste tas till vara. Utbildningsverksamhet och forskning är i det sammanhanget en viktig faktor. De resurser som finns vid den f. d. i bör kunna användas på ett effektivare sätt än f. n. Tanken på att utveckla anläggningen till ett centrum för jordbruksforskning och utbildning med målsättningen att särskilt främja utvecklingen i har en särskild aktualitet. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om Förslag För att utveckla Vojakkala f. d. lantbruksskola i i till ett centrum för jordbruksforskning och utbildning (vpk) (vpk)
mot · FZ02433 · 1976-01-19 00:00:00 — Motion 1975/76: 433 av m. fl. om höjt anslag till skogsvägbyggnad i det inre stödområdet m. m. Transportkostnaderna utgör för skogsbruket en stor andel av dess totala kostnader. Motoriseringen av skogsbrukets transporter har fått en ökad omfattning, och motorfordonstransporter är nu det helt dominerande transportsättet. Genom svårbemästrade och därigenom dyra transporter ligger stora skogsarealer i områden där de, genom transporthinder och av ekonomiska skäl, inte är möjliga att avverka. Enligt en aktuell inventering räknar man med att drygt 4 miljoner ha skog befinner sig utanför befintliga vägars verkningsområden. Detta förhållande är särskilt påtagligt i de stora skogsområdena i västra och norra , men även stora delar av skogsarealerna i södra och betjänas av vägar med så låg standard att rationella virkestransporter ej kan utföras. I den råvarubrist som den svenska trävaruindustrin befinner sig i måste det betraktas som angeläget att göra de områden som ej kan avverkas, genom bristen på vägar, tillgängliga för skogsråvarumarknaden. Skogsvägföretagens gynnsamma inverkan på sysselsättningen bör också beaktas. Under /75 har, förutom från ifrågavarande anslag, beviljats bidrag till byggnad av skogsbilvägar från anslaget Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. och av beredskapsmedel. Sammanlagt har endast byggts skogsvägar, vilket är den minsta omfattning denna verksamhet har haft . De nya bestämmelserna från om bidrag till skogsvägbyggnadsföretag i det inre stödområdet har medfört att ett stort antal ansökningar kommit in till skogsvårdsstyrelserna. En starkt bidragande orsak har också varit att arbetena med skogsvägar är ytterst värdefulla i områden med bristande sysselsättning. För att verksamheten skall kunna bli den avsedda under innevarande år har begärt att anslagsramen för det inre stödområdet skall ökas med 6 milj. kr. För /77 begär styrelsen att 24,8 milj. kr. anvisas för skogsvägbyggnadsföretag i det inre stödområdet och 10,4 milj. kr. för skogsvägbyggnadsföretag utanför det inre stödområdet. För att täcka den efterfrågan på medel för denna verksamhet som finns i landet skulle ha behövts ytterligare 5-8 milj. kr., men i nuvarande kärva budgetläge har stannat vid ett totalbelopp på 35,2 milj. kr. som sitt lägsta alternativ. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att statsbidraget till skogsvägbyggnad i det inre stödområdet fastställs till 75 '<> av godkänd kostnad, 2. att som rambelopp för skogsvägbyggnadsföretag i det inre stödområdet bevilja 24,8 milj. 3. att för skogsvägbyggnadsföretag utanför det inre stödområdet bevilja ett rambelopp på 10,4 milj. kr. () ()
mot · FZ02437 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 437 av m. fl. om rätten till kontant arbetsmarknadsstöd Enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstöd utgår ekonomisk ersättning enligt vissa regler till personer som ej tillhör erkänd arbetslöshetskassa eller ej intjänat rätt till försäkringsersättning i sådan kassa. I förarbetena till lagen beträffande § 5, vilken behandlar skälig lön m. m., anförde departementschefen bl. a. följande: Huvudregeln i fråga om skälig lön bör därför liksom vara att anställningsförmånerna är förenliga med vad som utgår till kollektivavtalsanställda inom samma yrkesområde. Om något normerande avtal inte finns, får skälighetsprövningen grundas på jämförelser med det löneläge som i allmänhet råder för samma arbete inom yrkesområdet. Endast om den erbjudna lönen väsentligt understiger arbetslöshetsersättningen bör undantag från den angivna huvudregeln medges. Vid tillämpningen av ifrågavarande regler har det nu visat sig att vissa grupper erbjudits arbete med en lön som ligger avsevärt under det kontanta arbetsmarknadsstödet. I ett fall vi kommit i kontakt med erbjöds en lön av /månad medan arbetsmarknadsstödet gav /månad. Naturligtvis måste arbetserbjudanden av detta slag framstå som svårbegripliga för en arbetssökande. 1 varje fall borde inte ett avvisande av erbjudandet kunna leda till avstängning från rätt till kontant arbetsmarknadsstöd, så som skedde i detta fall. Enligt vår mening bör en precisering ske i fråga om de bestämmelser som ligger till grund vid bedömning av vad som är lämpligt arbete, i detta fall erbjuden lön. Vid en sådan precisering borde kunna övervägas huruvida hänsyn bör tas till gällande existensminimum. I vart fall bör vad som uttalats rörande den erbjudna lönens relation till arbetslöshetsersättning gälla också i fråga om kontant arbetsmarknadsstöd. Eftersom vissa av de grupper det här är fråga om erbjuds arbete på områden som saknar avtalsregler, bör vidare vid en bedömning av löneerbjudandets rimlighet jämförelse ske med de löner som gäller för samma slag av arbete där avtal finns. En sådan ordning avser självfallet inte att främja avtalslösa villkor. 1 1975/76. 3 sam!. Under hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av de bestämmelser som reglerar avstängning från rätt till kontant arbetsmarknadsstöd i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · FZ02439 · 1976-01-20 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. om arbetsmarknadsstöd åt visst slag av hunduppfödning Antalet svenskar i åldern ökar snabbt. Det visar sig att många av dem har behov att som sällskap och för vakthållning skaffa sig hund. Det ger en känsla av trygghet och förvisso ett skydd att inrieha en hund. Det är känt att antalet övergrepp mot äldre personer visar tendens att öka. Det är inte alltid lätt att skaffa en god hund för detta ändamål till rimliga kostnader. har dock introducerat en rad hundar som förr hos oss varit sällsynta och som visat sig ha den mentalitet och storlek som gör dem lämpliga till skydd och hjälp för människor. De har därför blivit uppskattade och eftersökta. På grund av den svåra situationen på arbetsmarknaden i vårt land i synnerhet för ungdomen har många unga människor sökt finna sin försörjning genom att ägna sig åt hunduppfödning och kennelverksamhet. En rad ekonomiska problem har emellertid uppstått för dem och etableringen av deras verksamhet har visat sig mycket kostsam. Liksom för andra livsmedel stiger priset på föda åt hundarna snabbt och material och lokalkostnader tar en allt större del av inkomsterna liksom skatterna. Dessa unga kennelägare och uppfödare har i allmänhet därtill räntekostnader för skulder som uppkommit vid starten. De behöver investera i hundhus, rastgårdar och bostad för sig och eventuell annan personal men saknar ofta möjlighet därtill. För den upprustning som krävs skulle yrkesarbetare som saknar sysselsättning kunna anlitas, t. ex. snickare och målare och elektriker. Det vore därför värdefullt om genom AMS medel kunde utgå också till förbättring och utbyggnad vid anläggningar av det slag som här är aktuellt. Indirekt skulle det betyda att de unga som på detta sätt skaffat sig arbete kan fortsätta och dels göra en värdefull insats beträffande landets behov av hundar för olika ändamål - även ledarhundar åt blinda - dels trygga sin egen framtida försörjning. Om icke någon lösning på deras problem med förbättringar av hundgårdarna kan finnas, riskerar de avbrott i sin verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att bidrag från AMS får utgå för det ändamål som aktualiseras i motionen. () i Agnäs () i Skärstad