mot · FZ022520 · 1976-04-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 2520 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:180 om ändrade regler för beskattning av realisationsvinster, m. m. För moderata samlingspartiet är det ett centralt mål att öka möjligheterna för samtliga medborgare att få personlig del i förmögenhetstillväxten i samhället. Det enskilda ägandet bör, såsom framhålls i vår partimotion 1975/76:1979, spridas till breda befolkningsskikt, så att den enskildes frihet, trygghet och oberoende växer. Statsmakterna skall stimulera till ett ökat och breddat privat sparande. Stor frihet skall lämnas den enskilde att själv avgöra, i vilken form han vill spara. Förmögenhetsbeskattning och andra åtgärder som syftar till en utjämning av ägandet får inte drivas så långt att samhällets totala välstånd och framåtskridande äventyras. Detta skulle leda till att förhållandena för medborgarna i gemen blir ogynnsammare än vad som annars skulle ha blivit fallet. Konfiskatoriska ingrepp mot existerande kapitalinnehav kan få en sådan effekt och avvisas därför. Moderata samlingspartiets mål är att skapa ett ägardemokratins samhälle. Ägardemokratin siktar till både ett jämnare fördelat och ett ökat enskilt ägande. Vi har i olika sammanhang förordat stimulansåtgärder ägnade att skapa gynnsamma villkor för sparandet hos sådana medborgargrupper som har begränsade möjligheter att skaffa sig egendom. Ett spritt bostadsägande är en väsentlig del i vår ägandespridningspolitik. har glädjande nog småhusens andel av byggnadsproduktionen vuxit. Härigenom har tiotusentals familjer blivit ägare till fast egendom. Detta är enligt vår uppfattning ett steg i riktning mot ett spritt personligt ägande. Möjligheterna för den enskilde att förvärva lägenheter i flerfamiljshus och ett eget fritidshus bör också förbättras. De mindre och medelstora företagen representerar en betydande del av vårt lands kapitaltillgångar och utgör ett i verklig mening decentraliserat ägande. Förutsättningarna för medborgarna att grunda och driva egna företag måste enligt moderata samlingspartiet förbättras och de svårigheter härför som föreligger undanröjas. Bank- och aktiesparande är sparformer som kan utnyttjas av det stora flertalet människor. Vad beträffar banksparandet är det otillräckliga skyddet mot penningvärdeförsämringen ett allvarligt problem. Det främsta botemedlet är naturligtvis en stabiliseringspolitik, som ger hög prioritet åt penningvärdets bevarande. är det emellertid angeläget att öka hushållens möjligheter till ett sparande som är mindre sårbart för penningvärdeför Ett sätt att slå vakt om realvärdet hos hushållens sparande och bevara dess likvida karaktär är att söka styra över detta till aktieplaceringar. En förutsättning härför är att den ekonomiska politiken ger näringslivet möjligheter till lönsam expansion. Det enskilda aktiesparandet fyller då en viktig samhällsekonomisk funktion genom att ställa riskvilligt kapital till näringslivets förfogande. Den socialdemokratiska politiken syftar till motsatsen till ett spritt, enskilt ägande. Skattepolitiken med de orimligt höga marginalskatterna leder till att möjligheterna att spara begränsas. Näringspolitiken missgynnar småföretagandet, och inte minst har en drastisk nedgång skett i fråga om nyföretagandet i . Beträffande banksparandet har räntan ofta varit mindre än inflationen, men trots detta beskattas den fiktiva avkastningen på kapitalet. Det har alltså varit fråga om ett direkt överförande av reala tillgångar från de enskilda hushållen till staten. Vad den socialdemokratiska politiken syftar till är att överföra förmögenhetstillväxten i samhället från den enskilde till det allmänna. Om än ej regeringen och socialdemokratin ännu har tagit ställning till det s. k. Meidnerska förslaget om löntagarfonder, ligger detta ändå klart i den socialdemokratiska politikens rörelseriktning. Förslaget innebär att äganderätten till det svenska näringslivet successivt skall överföras till kollektiva fonder under löntagarorganisationernas kontroll. Realisationsvinster jämförs ibland med inkomst av tjänst eller av rörelse, varvid det görs gällande att de förra liksom andra inkomster borde beskattas till . S. k. arbetsfria inkomster bör inte beskattas mildare, brukar det heta. Detta är emellertid en felsyn. Realisationsvinster kan inte jämföras med t. ex. inkomster av tjänst och detta av flera, lätt insedda skäl. För det första är vanligtvis en betydande del av den redovisade realisationsvinsten ingenting annat än kompensation för inträffad inflation. var något helt annat än . Det vore helt orimligt om man skulle behöva ta upp till beskattning av en utebliven förmögenhetsminskning. För det andra har det varit en grundläggande princip i svensk skattelagstiftning, att realisationsförluster inte är avdragsgilla. Man kan givetvis diskutera, huruvida reala realisationsvinster inte borde beskattas till 100 96. I så fall måste emellertid realisationsförluster göras avdragsgilla till . Kapitalplaceringar i t. ex. företag är förenade med risktagande. Skärper man realisationsvinstbeskattningen kraftigt genom att t. ex. vinsten till skall tas upp till beskattning, minskar man benägenheten till sådant risktagande. skulle detta få allvarliga konsekvenser för bl. a. vårt näringslivs utveckling. Det är i detta sammanhang också värt att notera, att gällande förmögenhets- och fastighetsbeskattning innebär, att man erlägger skatt också på den del av en förmögenhet, som genom realisationsvinstbeskattningen svarar mot en latent skatteskuld. Regeringen har i proposition 1975/76:180 lagt fram förslag om ändrade regler för beskattning av realisationsvinster m. m. ning av skatten. Detta gäller i första hand beskattningen av realisationsvinster på aktier men också på äldre fastigheter. Då de nuvarande realisationsvinstreglerna för fastigheter infördes , var det ett huvudsyfte vid bestämmelsernas utformning att ordinära vinster vid försäljning av villor och jordbruksfastigheter inte skulle träffas av någon beskattning. Detta blev i stort sett inte heller fallet . Därefter torde emellertid andelen fastigheter som sålts med skattepliktig realisationsvinst som följd ha ökat ganska snabbt. Anledningen härtill är främst att den höga inflationstakten snabbt urholkat det s. k. Det förtjänar påpekas att en inflationsanpassning av 3 000-kronorstillägget nu skulle kräva en höjning av detta till . Med den målsättning som gällde vid införandet av den eviga realisationsvinstbeskattningen av fastigheter borde det sålunda i dagens läge vara aktuellt att ompröva reglerna i syfte att hindra att försäljningar av villor och jordbruksfastigheter i ökad omfattning medför beskattning. I stället föreslås i propositionen skärpta regler, främst genom att hela vinsten skall beskattas oavsett innehavstidens längd och den nuvarande reduktionen till 75 96 alltså slopas. Därjämte innebär förslaget, att fastigheter som anskaffats skall anses anskaffade detta år, en väsentlig skärpning framför allt därigenom att 3 000-kronorstillägg inte får beräknas för tid . Med de i propositionen föreslagna bestämmelserna erhålls alltså dels en väsentlig ökning av det antal fall där skattepliktig realisationsvinst uppkommer vid fastighetsförsäljning - främst vid försäljning av egnahem och jordbruksfastigheter som anskaffats dels också en högst väsentlig skärpning av den skatt som utgår på sådan vinst. En sådan beskattning står knappast i överensstämmelse med den målsättning som alla stod bakom , vilken som nämnts var att ordinära vinster vid försäljning av egnahem och jordbruksfastigheter inte skulle beskattas. Vi kan inte ansluta oss till den skärpta beskattning vid fastighetsförsäljning som föreslås i propositionen. Denna kan enligt vår uppfattning knappast motiveras, om man inte ser den som ett första steg till den marksocialisering som från vissa håll förordats. Enligt vår mening bör de i propositionen föreslagna bestämmelserna ändras i följande avseenden: Liksom bör vid försäljning av fastigheter som anskaffats det fasta tillägget med . och en indexuppräkning av anskaffningsvärdet med hänsyn till levnadskostnadsindex medges även för tid . Den skattskyldige bör alternativt vid beräkning av ingångsvärdet få upptaga av fastighetens taxeringsvärde . Den skattepliktiga vinsten bör vid försäljning innehav liksom beräknas till av den framräknade vinsten. Slutligen kan framhållas att vi med tillfredsställelse ser att propositionen innehåller förslag om uppskov med realisationsvinstskatten vid försäljning av fastighet i samband med köp av ny sådan. Detta står i överensstämmelse med ett tidigare framfört moderat krav. I likhet med vad realisationsvinstkommittén föreslog i sitt betänkande anser vi emellertid att regeringen eller myndighet som regeringen bestämt skall kunna förlänga den föreslagna, treåriga tidsfristen med ytterligare högst . En möjlighet till en sådan längre tidsfrist torde i första hand kunna ha betydelse för innehavare av jordbruksfastigheter. Särskilt vid tvångsförsäljning av jord- och skogsbruksmark kan det vara förenat med mycket stora svårigheter att finna en ersättningsfastighet. Förslaget om skärpt aktievinstbeskattning skulle, om det genomfördes, försvåra näringslivets försörjning med riskvilligt kapital. I förhållande till nuläget blir det än mer fördelaktigt att placera sparmedel i improduktiva spekulationsobjekt såsom konst, antikviteter, mynt osv. Förslaget är ägnat att motverka den utveckling mot ökat hushållssparande och spritt ägande som vi förordar. Vi har i en internationellt sett hård aktievinstbeskattning. gällande regler är därtill förenade med direkta orimligheter. Sålunda kan f. n. den situationen uppkomma att en och samma realisationsvinst drabbas av en hårdare realisationsvinstskatt än om ifrågavarande aktier sålts redan efter blott . Detta är ett i raden av de tyvärr alltmer vanliga exemplen på slvarvigt tillkomna och dåligt genomtänkta lagar. I proposition 1975/76:180 ovannämnda orimlighet. Det sker emellertid genom en allmän, ytterligare skärpning av den redan hårda aktievinstbeskattningen. Man torde kunna tala om en dryg fördubbling av skatten. gällande realisationsvinstskatteregler för fastigheter liksom föreslagna ändringar innebär att beskattningen tar viss hänsyn till penningvärdeförsämringen. Aktievinstbeskattningen däremot utgår direkt på de nominella vinsterna. Aktiekurserna stiger rimligtvis allteftersom inflationen fortskrider, och även om stegringen inte är större än inflationen, dvs. även om aktierna i fast penningvärde inte stigit i värde, så uppkommer ändå en skattepliktig realisationsvinst, och den blir större ju snabbare inflationen fortskrider. Det är enligt vår mening en orimlighet att medborgarna skall drabbas av en allt hårdare skatt ju sämre regeringen lyckats hålla inflationen i schack, att statskassans inkomster skall bli större ju merstabiliseringspolitiken miss Vi har vid upprepade tillfällen begärt en indexreglering av skattesystemet för att undvika en fortlöpande skärpning av den direkta inkomstskatten till följd av inflationen och progressiviteten i skattesystemet. Liksom man måste kritisera en inkomstbeskattning som skärper skattetrycket till följd av inflationen, är det nödvändigt att kritisera en aktievinstbeskattning, som på samma sätt beskattar rena inflationspengar. Den i propositionen föreslagna 40-procentsregeln leder för aktiespararna till en väsentlig försämring i detta hänseende. Vi har i det föregående talat om aktiesparande som ett sätt för hushållen att värdesäkra sitt sparande och skydda det mot inflationens verkningar. Den i propositionen föreslagna skärpningen av realisationsvinstbeskattningen gör emellertid att denna möjlighet till inflationsskyddat sparande alltmer urholkas. har allt fler människor börjat intressera sig för aktiesparande. Vi har f. n. uppskattningsvis uppåt en miljon aktieägare i . Det är enligt vår uppfattning direkt felaktigt att på det sätt som görs i proposition 1975/76:180 underminera grunden för dessa människors sparande. För att inte den aktiesparare som, efter att ha innehaft sina aktier, vill realisera sina pengar efter den 40-procentiga aktievinstbeskattningen skall ha mindre pengar i fast penningvärde än han ursprungligen köpte aktier för, är det nödvändigt att aktiekursen stiger inte obetydligt mer än inflationen. För en aktiesparare med en marginalskatt på 70 96 är det nödvändigt att aktiekurserna för varje procents inflation stiger med ca 1.4 96; vid en marginalskatt på 80 96 måste aktiekursen stiga med nästan 1.5 96 per procent i inflation för att det inte skall bli en real förlust efter skatt. Det betyder exempelvis att, om under inflationen har varit 50 96 - så stor är penningvärdeförsämringen exempelvis t. o. m. 1976 - det blir fråga om en direkt förlust i fast penningvärde, om inte aktierna har stigit ca 70 96 i värde. Ser vi till aktiekursutvecklingen kan vi konstatera att en sådan stegring i allmänhet inte har skett. De genomsnittliga aktiekurserna har under en följd av år inte ökat snabbare än inflationen. t. o. m. 1974 avkastade börsnoterade aktier inkl. värdestegring inte mer än 5,2 96 . Det är t. o. m. mindre avkastning än om pengarna placerats på bank. Enligt vår uppfattning bör aktievinstbeskattningen ges en med fastighetsbeskattningen symmetrisk utformning, dvs. aktievinstbeskattningen bör liksom realisationsvinstbeskattningen på fastigheter ta hänsyn till penningvärdeförsämringen. Det bör uppdragas åt regeringen att utarbeta ett sådant förslag. I avvaktan härpå kan inte den kraftiga skärpningen av aktievinstbeskattningen som föreslås i propositionen godtas. Enligt vår uppfattning bör skatten på aktier, som innehafts , inte uppgå till mer än 30 96 av vinsten. Detta stämmer för övrigt överens med vad realisationsvinstkommittén föreslog och med vad sorn flertalet remissinstanser accepterade. Vi anser vidare att skatteunderlaget aktieinnehav bör begränsas till av realisationsvinsten. I propositionen föreslås att liksom nu av vinsten på aktier som innehafts blott skall beskattas. Vi kan godta en sådan ordning. Förslaget i propositionen innebär emellertid vidare att 40-procentig beskattning inträder först då aktierna införskaffats. Det betyder att en aktie som inköpts exempelvis liksom en aktie som inköpts båda kommer att beskattas till ända fram till den 1 januari 1977.1 vissa fall blir alltså tidsgränsen för 100-procentig beskattning , i andra fall blott . Vi anser att detta är felaktigt. Den lägre skattesatsen bör enligt vår uppfattning inträda efter förvärvstillfället. Detta är ett rättviseskäl. Därtill talar även rent tekniska skäl för en sådan ordning. Förslaget i propositionen innebär att kan komma att bli stora utbudsdagar på börsen, då aktieägare som köpt sina aktier vill realisera sitt aktieinnehav till den lägre vinstskatten. På motsvarande sätt blir attraktiva köpdagar. Det finns anledning att befara att börsen med en sådan ordning skulle drabbas av kraftiga kursfluktuationer , vilka på intet sätt har sin grund i aktiernas verkliga värde utan är rent skattetekniskt betingade. I propositionen föreslås att som anskaffningskostnad för äldre aktie skall avses den genomsnittiliga anskaffningskostnaden för samtliga äldre aktier av samma slag som den avyttrade. En sådan bestämmelse skulle i många fall göra deklarationsarbetet i samband med en aktieförsäljning utomordentligt komplicerat. Enligt vår uppfattning bör den skattskyldige vid en aktieförsäljning ges rätt att utpeka en eller flera bestämda aktier och därvid som anskaffningskostnad ta upp den faktiska anskaffningskostnaden för de utpekade aktierna. I propositionen har föreslagits bibehållandet av det avdrag på . som aktieägaren får göra det år han säljer aktier. Har den skattskyldige varit gift får vederbörande tillsammans med sin make blott avdraga . Enligt vår uppfattning bör makar tillsammans medges ett avdrag på . Vi är av den bestämda uppfattningen att en skärpt skattelagstiftning inte får ha retroaktiv verkan. Vi anser att en sådan retroaktivitet är rättsvidrig. Enligt propositionsförslaget kommer dock detta att ske i vissa fall genom att de nya bestämmelserna föreslås träda i kraft från . Retroaktiva beskattningseffekter skulle också uppkomma om ikraftträdandet sätts till dagen för propositionens framläggande. Med hänsyn till att den av propositionen föranledda lagstiftningens innebörd inte är klar förrän tagit ställning i frågan, kan det enligt vår mening inte annat än i undantagsfall vara ursäktligt att anknyta ikraftträdandet till tid punkt före denna dag. Vi anser att de ändrade regler som kan komma att besluta bör äga tillämpning först fr. o. m. . De fall där försäljning av fastighet skett enligt upprättat köpekontrakt - eller - men där myndighets medgivande är en förutsättning för avtalets giltighet erbjuder särskilda problem. Fråga kan exempelvis vara om en jordbruksfastighet. Förutsättningen för avtalets giltighet är därvid att köparen erhåller förvärvstillstånd. Denna fråga behandlas först av lantbruksnämnd, därefter vid överklagande av lantbruksstyrelsen. Lång tid kan förflyta innan ärendet avgjorts, och innebär avgörandet att förvärvstillstånd vägrats till förmån för annan intresserad är det träffade avtalet ogiltigt. Att staten i sådana fall vanligen står beredd att för sistnämnde intressents räkning inlösa fastigheten till det på de i det ursprungliga avtalet överenskomna villkoren innebär inte ett fullföljande av detta avtal utan ett nytt. Har då den föreslagna ikraftträdandetiden, , passerats, blir enligt propositionsförslaget de nya reglerna tilllämpliga. Detta kan enligt vår mening inte vara rätt, eftersom säljaren redan från början träffat ett för honom bindande avtal enligt de förutsättningar som då förelåg, och statens övertagande för hans del endast innebär att annan inträtt i den ursprungliga köparens ställe. Enligt vår mening bör i fall som nämnts äldre regler för realisationsvinstbeskattning fl tillämpas, om det ursprungliga försäljningsavtalet träffats före de nya bestämmelsernas ikraftträdande. En skärpning av realisationsvinstbeskattningen av det slag som föreslås medför, om särskilda hänsyn inte tas, retroaktivitet så till vida att den hårdare beskattningen kommer att träffa även värdestegring som inträffat före ikraftträdandetidpunkten. Beträffande aktievinstbeskattningen har sådan hänsyn i viss mån tagits genom regeln att anskaffningsvärdet för femårsaktier får beräknas till 2/3 av börsvärdet . Motsvarande tidpunkt bör här gälla i fråga om andra aktier. Det i propositionen uttalade motivet för att beträffande dessa aktier gå på förmögenhetsvärdet per är inte hållbart. Den omständigheten att värdena per är processbara utgör verkligen inte något skäl att välja det tidigare årsskiftet. För familjeföretag bör därvid förmögenhetsvärdet gälla oreducerat. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att måtte besluta 1. att avslå förslaget i propositionen 1975/76:180 om borttagandet av det fasta 3 000-kronorsavdraget och indexuppräkningen av anskaffningskostnaden för fastigheter köpta för tid före detta år, 2. att den skattskyldige som alternativ till anskaffningskostnaden vid beräkning av ingångsvärdet skall få upptaga av taxeringsvärdet , 3. att vid försäljning av fasgighet innehav liksom nu den skattepliktiga vinsten skall begränsas till av den framräknade vinsten, 4. att regeringen eller myndighet som regeringen bestämt skall kunna förlänga den föreslagna treåriga tidsfristen för anskaffning av ersättningsfastighet vid uppskov med realisationsvinstbeskattning i ytterligare upp till , 5. att hos regeringen hemställa om förslag till indexreglering av aktievinstbeskattningen, 6. att i avvaktan på en indexreglerad aktievinstbeskattning skatteplikten begränsas till av vinsten aktieinnehav och till innehav, 7. att den 30-procentiga och den 20-procentiga beskattningen skall inträda två resp. efter den dag då aktierna inköpts, 8. att avslå förslaget att som anskaffningskostnad för äldre aktie skall anses den genomsnittliga anskaffningskostnaden för samtliga äldre aktier av samma slag som den avyttrade, vilka den skattskyldige innehar vid avyttringstillfället, 9. att gifta skattskyldiga skall åtnjuta ett avdrag om . från den beräknade, skattepliktiga realisationsvinsten, 10. att som anskaffningsvärde för andra aktier än börsnoterade sådana som innehafts skall gälla förmögenhetsvärdet per , 11. att de ändrade realisationsvinstskattereglerna skall gälla fr. o. m. , 12. att i övrigt ge regeringen till känna vad i motionen anförts. (m) () G. () PER () i Gäddvik