mot · FZ022042 · 1976-01-27 00:00:00 — AB Företagskapital har f. n. inte utnyttjat hela det garantibelopp inom vilket institutet har att röra sig. Det har emellertid sannolikt med reglerna för institutets verksamhet att göra. Institutet har med nuvarande regler endast möjlighet att utöka ett företags aktiekapital i samband med finansieringen av ett visst projekt men inte att stödja en mer allmän konsolidering t. ex. i samband med ett generationsskifte. Reglerna för institutets verksamhet bör därför ses över i syfte att vidga dess möjligheter att förse mindre företag med riskvilligt kapital. Därmed skulle AB Företagskapital för de mindre företagen kunna bli ett värdefullt och bättre alternativ till . S t y r e 1 se p re se n t a t i o n e n för Intimt förknippad med frågan om tillskott till är frågan om rätt för fondens styrelse att ställa anspråk på plats i resp. företags styrelse. Fondens ledning synes på väg att överge den tidigare åsikten att aktieinnehav inte automatiskt skulle leda till krav på styrelsepost. Det kan ibland vara motiverat att för att bevaka sina ägarintressen är representerad i styrelsen. Detta får emellertid inte leda till att den makt och det inflytande som pensionsfondens kapitalplacering ger koncentreras till ett fåtal centralt placerade människor. Principen bör tvärtom vara att styrelsen alltid i första hand överväger att söka sin representant i styrelsen bland resp. företags anställda. Denna möjlighet för anställda att ta plats i företagets styrelse skall självfallet inte blandas samman med de anställdas rättmätiga krav på styrelserepresentation i deras egenskap av anställda. Genom statens industri- och hantverkslånefond har företagarföreningarna möjlighet att ge lån till mindre företag. Det är ett viktigt komplement till övriga utlåningsinstitut. Efterfrågan på lån från företagarföreningar har ökat kraftigt . Värdet av företagarföreningarnas verksamhet i detta avseende ligger dels i att de kan ge s. k. toppkrediter, dels i deras möjlighet att ge statlig lånegaranti. Utlåningsverksamheten hade enligt budgetpropositionen en om slutning på 45 milj. kr. Genom den stora tillströmningen av låneansökningar bedömer föreningarna själva utlåningsbehovet med nuvarande regler till ca 90 milj. kr. De nuvarande reglerna för föreningarnas utlåningsverksamhet är emellertid en begränsande faktor. Till ett och samma projekt får inte lån från föreningarna överstiga . Detta blir med den inflationstakt som rått en allt orimligare begränsning. Vi föreslår därför att taket höjs till . Den nuvarande efterfrågan och denna vidgning av utlåningskapaciteten ställer tillsammantaget krav på större kapitaltillskott till statens hantverks- och industrilånefond. Vi föreslår att detta anslag höjs till 150 milj. kr. Den privata konsumtionen kommer enligt beräkningarna i finansplanen att hålla ungefär samma ökningstakt 1976 som 1975, eller . Man har därvid räknat med en viss nedgång i de senaste två årens mycket höga hushållssparande. Det är därför knappast påkallat att i dagens läge sätta in särskilda åtgärder för att stimulera den privata konsumtionen, särskilt som sådana åtgärder med all sannolikhet skulle försvåra kampen mot inflationen och ytterligare försvaga bytesbalansen. Skulle arbetslösheten längre fram få stor omfattning bör dock även konsumtionsstimulerande insatser kunna komma i fråga. Huruvida den totala efterfrågan skall kunna hållas uppe på en nivå som bevarar full sysselsättning har i hög grad samband med utvecklingen av den offentliga konsumtionen. Kommuner och landsting spelar härvidlag en allt större roll. Kommunernas och landstingens ekonomiska situation har i någon mån förbättrats genom de höjda statsbidrag som åtföljde förra årets överenskommelser om utredningen av kommunalskatterna. Även överenskommelsen om höjda statsbidrag för barnomsorgen kommer att förbättra kommunernas ekonomiska situation. Det står emellertid klart att kostnadsstegringarna för kommunernas vidkommande har blivit större än som beräknades när de förstnämnda överenskommelserna ingicks. Det är därför alldeles nödvändigt att de faktorer som inte då kunde förutses tas in i bilden vid de s. k. kontrollstationsöverläggningar som skall hållas . Det är från konjunkturpolitiska utgångspunkter angeläget att kommuner och landsting ges förutsättningar att upprätthålla och helst öka sin verksamhet då aktiviteten i ekonomin i övrigt är låg. Denna synpunkt bör beaktas i kommande överläggningar mellan regeringen och kommunernas företrädare. Vi har tidigare framhållit att kommunernas finanser bör förbättras genom omläggning av statens utbetalning av kommunalskattemdel. Det kan ske endera genom att större förskott betalas ut eller genom att slutlikviden tidigareläggs. En sådan omläggning skulle vid själva omläggningstillfället ge en engångsförstärkning av finanserna men även därefter ha den positiva effekten att eftersläpningen på inkomstsidan blev mindre. En annan åtgärd som bör prövas är att låta kommunerna få sin del av skatten på ersättningarna från försäkrings- och arbetslöshetskassor. Tillsammans med hotet om ökad arbetslöshet och det stora underskottet i bytesbalansen framstår inflationen fortfarande som det allvarligaste ekonomiska problemet. Under det att många länder har kunnat notera en viss dämpning av prisökningarna har inflationstakten fortsatt i samma höga takt i vårt land. uppgick prisökningarna till , eller obetydligt mindre än . förutses i finansplanen en uppgång med 7 å . Den kan emellertid bli åtskilligt större om de internationella prisökningarna börjar sätta fart på nytt. Som betonas i finansplanen kan orsakerna till prisökningarna i ökad utsträckning sökas inom landet. Prisökningarna på olja och andra varor i internationell handel, som har drabbat i stort sett alla länder, spelar inte samma roll som . 1 stället har den från tidigare perioder välkända kapplöpningen mellan priser och löner återkommit. Skattesystemets utformning spelar också en viktig roll i sammanhanget. internationella kostnadsläge har därigenom starkt försämrats. Kampen mot inflationen måste därför få en mera framträdande plats i den ekonomiska politiken. Siktet måste bl. a. vara inställt på att försöka säkerställa att den kommande avtalsrörelsen kan genomföras inom ramen för det tillgängliga samhällsekonomiska utrymmet. hemställde , att regeringen års avtalsrörelse skall ta initiativ till överläggningar om ett program mot inflationen och till åtgärder för att förbättra bytesbalansen. 1 detta forum för samråd skall företrädare för regeringen, och de politiska partierna delta. Vidare skall företrädare för arbetsmarknadens parter beredas tillfälle att medverka. Viktiga frågor att ta upp är bl. a. skattesystemets roll i inflationssammanhanget, det samhällsekonomiska utrymmet för löneutveckling och privat konsumtion, näringslivets och offentliga myndigheters och företags prispolitik, behovet av priskontroll och prisövervakning samt åtgärder för att förstärka konsumenternas prismedvetenhet. Enligt beslut skall regeringen presentera de principiella huvuddragen av ett inflationsprogram och formerna för överläggningarna för senast i samband med den reviderade finansplanen , och får då ta ställning till detta. Vi vill understryka nödvändigheten av att regeringen fullföljer hemställan i detta avseende. Budgetförslaget /77 har som helhet en svagt expansiv prägel. Underskottet är av samma storleksordning som beräknas för innevarande budgetår, dvs. Som framhålls i finansplanen framstår en reducering av budgetunderskottet som nödvändig . Det sammanhänger med behovet av att påverka bytesbalansen denna väg och med att sparandet i AP-fonderna kommer att öka mindre än tidigare relativt sett. De åtgärder som vi har föreslagit i denna och andra motioner syftar sammantaget till att möjliggöra en ökad resurstillväxt via ökade investeringar. Vissa åtgärder kan på kort sikt leda till en viss ökning av budgetunderskottet men bör i gengäld ge staten väsentligt ökade skatteinkomster. Med hänvisning till det anförda hemställer vi* att vid behandlingen av propositionen 1975/76:100, bil. 1 (finansplanen), beslutar 1. att som sin mening ge regeringen och fullmäktige i till känna vad som anförts i motionen beträffande överföring av AP-medel till AB Industrikredit, AB Företagskredit och andra s. k. mellanhandsinstitut, bl. a. innebärande att de nämnda instituten tillförsäkras en sammanlagd årlig utlåningskapacitet av . 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande kommunernas ekonomiska situation, 3. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen beträffande inriktningen av den ekonomiska politiken. () PER () *(Se även motionerna 1975/76:2043 och 2044).