mot · FZ02630 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 630 av i m. fl. skogsutredning har i sitt delbetänkande Virkesbehov och virkestillgång (Ds Jo 1975:1) visat att landet står inför en svår brist på avverkningsmogen skog. kan därför skogsbruket tvingas till en väsentlig sänkning av avverkningarna, vilket skulle få ytterst allvarliga konsekvenser för sysselsättningen inom skogsnäringen samt för landets handelsbalans. Från statsmakternas och skogsnäringens sida görs emellertid stora ansträngningar för att undvika en minskad avverkning och därmed också en minskad skogsindustriproduktion. a,, sker detta genom insatser för att öka virkesproduktionen genom en intensivare skogsvård i form av röjning, gallring och skogsplantering samt genom skogsmarksgödsling. Man försöker också utnyttja virket bättre genom att i industriproduktionen också använda avverkningsavfall i form av stubbar och grenar samt röjnings virke. Bland de viktigare åtgärderna för att öka virkesproduktionen på både kort och lång sikt hör åtgärder för att förbättra skogshygienen. Vissa beräkningar tyder på att en bättre skogshygien skulle kunna ge en tillväxtökning av 4-6 milj. m3sk . Orsakerna till detta bortfall i skogsproduktionen är förekomsten av kraftiga insektsangrepp på den levande skogen. Den låga lönsamheten i skogsbruket och medförde att på avverkningsplatserna lämnades kvar relativt grova topper och stammar, vilka utgjorde utmärkta yngelplatser både för märgborre och granbarkborre. Situationen förvärrades självklart av de omfattande stormfällningar som ägde rum och som ute i skogarna lämnade mycket stormfällen efter sig, varav en del fortfarande inte är upparbetade. En annan faktor som synes ha haft stor betydelse för att vidmakthålla de stora stammarna av skadeinsekter är de betydande kvantiteter obesprutad och obarkad massaved som lagrats efter vägarna över sommarhalvåret. Massaved och även sågtimmer har visat sig vara mycket attraktiva yngelplatser för skadeinsekterna. Problemen med skogens skadeinsekter har självklart uppmärksammats av skogsnäringen. Skogshögskolan har genomfört en rad undersökningar för att t. ex. belysa olika vägar att förhindra mer explosionsartad utveckling av skadeinsekterna. Skogsbrukets företrädare har bildat en central skogsskyddskommitté, ett organ som på riksnivå skall arbeta för bättre skogsskydd. Ordförande är chef, och övriga ledamöter är från domänverket, skogshögskolan, och Skogsindustriernas sam 1975/76: 630 Kommittén har bl,a. beslutat att genom utbildning och information försöka få till stånd gemensamma kraftåtgärder för alla ägarkategorier för att minska insektsskadorna. Till skogsvårdsorganisationen har uppdragits att inom området genomföra en bred personalutbildning, vilken f,n. Enligt uppgift har också fått uppdrag att utarbeta föreskrifter om vilka åtgärder som skogsägare och skogsindustrier bör vidta för att insektsskadorna skall kunna bemästras. En särskild arbetsgrupp med företrädare för olika skogsägarkategorier samt skogshögskolan arbetar härmed. Detta är naturligtvis av stort värde. Den förbättrade ekonomin i skogsbruket i förening med en begynnande brist på råvara har självklart inneburit att virket numera tas bättre till vara i skogen än . Det innebär dock sannolikt inte att avverkningsavfall, röjningsvirke och stormfällen tas till vara i den utsträckning som samhället borde kunna kräva av en ansvarsmedveten ägare - förvaltare av landets kanske viktigaste råvaruresurs. Trots att man från skogsnäringens sida är så medveten om insektsproblemen visaren virkesinventering som gjort att sammanlagt ca 3 milj. kubikmeter obarkat och obehandlat virke, huvudsakligen massaved, lämnats kvar på avlägg efter vägar. Inom , där vi vet att verkligen engagerat sig i insektsskadeproblemen och medverkat till att virket besprutats eller barkats m. m. visar inventeringen att närmare massaved lämnats obehandlad och obarkad över svärmningstiden. Detta är inte en acceptabel virkesvård. Frågan är vad som kan vara orsak till att så mycket virke alltjämt lagras i skogen. En orsak är säkert att barkningen flyttats från skogen till skogsindustrin. Är då lagringsmöjligheterna vid industrierna små blir det skogen som får bli lagringsplats. Detta är enligt vår mening emellertid inte en godtagbar lösning på industrins lagringsproblem. Antingen får man bygga ut sina lagringsmöjligheter vid industrin eller bygga särskilda virkesterminaler, där virket kan gesen riktig behandling. En annan orsak till att obarkat virke ligger kvar i skogen är att avverkningarna, framför allt inom privatskogsbruket, ofta koncentreras till vårvintern. Eftersom vägarna ofta har nedsatt bärighet hinner man inte före insekternas svärmning transportera ut allt virke. För att undvika dessa problem krävs en betydligt striktare avverkningsplanering med spridning av avverkningarnas genomförande även hos de privata skogsägarna. Från skogsindustrins sida måste också finnas en positiv vilja att ta hand om virket vid bilväg så fort som möjligt. under högkonjunkturen har industrin i viss mån tillmötesgått skogsägarna härvidlag. Vad som emellertid är alarmerande är att till följd av rådande tröga virkesmarknad cellulosaindustrins bilvägslager förmodligen kommer att 1975/76: 630 öka betydligt under den ur skadeinsektssynpunkt känsliga perioden, om inte motåtgärder vidtas skyndsamt. De ansträngningar som pågår på olika håll inom skogsnäringen för att bemästra insektsskadeproblemen är uppenbarligen inte tillräckliga. En skärpt lagstiftning på området kan behöva tillgripas för att få rätsida på dessa problem. Enligt vår uppfattning bör till skogsutredning uppdras att med förtur behandla behovet av åtgärder för en förbättrad skogshygien. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar anhålla hos regeringen att motionen överlämnas till skogsutredning med uppdrag att behandla frågan om behovet av åtgärder för en förbättrad skogshygien. KARL-ER1K HÄLL (s)