mot · FZ022289 · 1976-03-24 00:00:00 — Motion 1975/76:2289 av med anledning av propositionen 1975/76:122 om omorganisation av förenade fabriksverken, m. m. De i propositionen 1975/76:122 föreslagna förändringarna inom förenade fabriksverken, FFV, grundar sig i allt väsentligt på betänkande och förslag, som avlämnades . På en väsentlig punkt avviker regeringens förslag från utredningens. Det gäller företagsformen, där utredningen föreslår att FFV ombildas till ett aktiebolag, medan statsrådet i propositionen tillmötesgår önskemål från flertalet av de anställda, att affärsverksformen skall bibehållas för FFV. Statsrådet framhåller dock att frågan om den framtida företagsformen bör prövas på nytt om . I propositionen framhålls att verksamheten vid FFV huvudsakligen bör vara inriktad på tillverkning och underhåll av försvarsmateriel. Verksamheten bör i övrigt kunna omfatta även viss kompletterande, lönsam civil produktion av varor och tjänster, som är väl lämpade för de resurser och den kompetens som finns inom FFV och som i övrigt passar väl in i företagets struktur. Vidare framhålls i propositionen att om ett civilt projekt utvecklas inom FFV och det kommer att leda till en verksamhet av större omfattning, bör man förutsättningslöst pröva var ett sådant projekt bäst passar inom den statliga företagssektorn. Denna restriktiva inställning i fråga om den civila verksamheten är svår att förstå. Det borde tvärtom vara angeläget att det skapas möjligheter till en ökad satsning på civil verksamhet. En sådan utveckling kan ske såväl genom utveckling av egna produkter inom företaget som genom förvärv av tillverkningsrätter. Detta är angeläget för att trygga de anställdas sysselsättning inom företaget icke minst i en situation där den försvarsinriktade verksamheten kan förväntas gå ned. Detta är också krav som förts fram av de fackliga organisationerna inom företaget. I propositionen omnämns att en arbetsgrupp med företrädare bl. a. för industridepartementet, FFV och landstingen utrett frågan om vilka alter nativ som är lämpliga för den fortsatta verksamheten vid tvätterierna. Statsrådet framhåller att han anser att förhandlingar bör inledas med företrädare för landstingskommunerna i syfte att klarlägga villkoren för en förändring. Statsrådet räknar med att dessa förhandlingar skall kunna avslutas under innevarande år. 1 detta sammanhang är det angeläget att understryka värdet av en sammanhållande organisation. Detta är nödvändigt för att kunna tillvarata möjligheterna till erfarenhetsutbyte, målinriktad utvecklingsverksamhet och ett förbilligande av de administrativa rutinerna. Då landstingen är den dominerande kunden ter det sig naturligt med ett samarbete mellan staten och landstingen när det gäller tvätteriverksamheten. Därtill bör också en utvidgning av den statliga tvätteriverksamheten kunna åstadkommas. Nya kundkategorier utanför den offentliga sektorn bör kunna knytas till tvätterierna. I annat fall kan det finnas risk för en monopolisering inom tvätteribranschen, som icke gynnar en sund konkurrens. Vidare kan det finnas anledning att verka för en stärkt ställning åt tvättbranschens industriorganisation. En sammanhållen riksomfattande tvätteriverksamhet med statligt-kommunalt inflytande bör även kunna ge möjligheter till forskningsinsatser såväl i fråga om den inre och yttre miljön som i fråga om hygienen. Vad som därvid ter sig som angeläget är åtgärder i fråga om värmestrålning, buller och energibesparing. 1 fråga om hygien är en fortsatt forskning nödvändig såväl i fråga om allmän tvätterihygien som beträffande bakteriologiska förhållanden. Det finns också anledning peka på utvecklingen av nya tvätteriprocesser. De avserade förhandlingarna bör dock komma till stånd . I annat fall finns det risk för en sådan personalavtappning, att en nödvändig intensifiering av verksamheten i hög grad försvåras. Bland de produktionsenheter som enligt regeringens förslag skall läggas ned ingår Åkers krutbruk i inom kommun. De anställda, som är organiserade i () och i Försvarets civila tjänstemannaförbund (FCTF), har i ett remissyttrande framfört synpunkter, som i mycket liten utsträckning beaktats vid utarbetandet av regeringens förslag. Personalorganisationernas företrädare framhåller att den särskilda utredningen om verksamheten vid Åkers krutbruk som tillsattes 1973 och vars slutsatser i allt väsentligt godtagit - har genomförts utan någon medverkan från den berörda personalen. Att en speciell utredning om verksamheten vid Åkers krutbruk varit tillsatt har varit okänt för personalorganisationernas företrädare vid Åkers krutbruk. Sammanfattningsvis framhåller personalorganisationernas företrädare följande i sitt remissyttrande: Allmänt sett har samtliga utredningar bedrivits fjärran från personalinflytande från ÅKB - enligt vår mening - ej förutsättningslöst beträffande våra möjligheter att tillverka explosivämnen. I remissyttrandet framhålls vidare att efter ett omfattande rationaliseringsarbete, som medförde att ett 30-tal anställda friställdes, har Åkers krutbruk som en av de få enheter inom FFV gått med vinst, och personalen har därmed ansett framtiden tryggad. Personalföreträdarna tar också upp de argument som förts fram för nedläggning av Åkers krutbruk. Därvid framhålles att det i utredningarna redovisade dåliga kapacitetsutnyttjandet icke ger en rättvis bild, då man tagit med även nedlagda tillverkningar, vilket negativt påverkar resultaten. Vidare framhålls att det bland anläggningarna i finns sådana som togs i bruk för endast . I fråga om läkemedelstillverkningen, den kemisk-tekniska tillverkningen och djuruppfödningen anser personalens företrädare att förutsättningarna för en fortsatt verksamhet är goda. Mot den redovisade bakgrunden avstyrker personalföreträdarna förslaget att verksamheten vid Åkers krutbruk skall läggas ned. Man kräver i stället att möjligheterna till ytterligare tillverkningsobjekt skall bearbetas, att befintlig lönsam tillverkning skall utvecklas och att det rådande anställningsstoppet skall hävas. Vidare anser man att en särskild styrelseenhet för Åkers krutbruk bör bildas, där personalorganisationerna och företagsledningen är representerade. kommun har i skrivelse till industriministern framhållit att i fråga om statens bakteriologiska laboratorium (SBL) skulle en utflyttning av dess produktionsavdelning till innebära många fördelar. Man pekar bl. a. på att möjligheterna till expansion är goda på Åkers krutbruks markområde, att den försöksdjursverksamhet som bedrivs i och som förväntas öka passar väl ihop med SBL:s verksamhet och att såväl företagsledningen som personalorganisationerna vid Åkers krutbruk är mycket positiva till en utlokalisering av produktionsenheterna vid SBL till . Beslut om avveckling av verksamheten vid Åkers krutbruk bör därför anstå i första hand fram till dess frågan om FFV:s framtida företagsform prövas på nytt. bör FFV ges möjlighet att skaffa ytterligare tillverkningsprojekt och därjämte även möjligheter till sådana investeringar som en nyproduktion kan nödvändiggöra. Med stöd av det anförda hemställs 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den civila produktionen inom förenade fabriksverken och om tvätteriverksamhetens fortsatta utveckling, 2. att med avslag på propositionen i denna del beslutar att avvecklingen av verksamheten vid Åkers krutbruk skall anstå och att möjligheterna till lokalisering av ytterligare verksamhet skall främjas, 3. att ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om behovet av insatser i fråga om FFV:s verksamhet.