mot · FZ021522 · 1976-01-26 00:00:00 — av herrar i och om den framtida inriktningen av SJ:s investeringar Snabba, omfattande och täta trafikförbindelser har stor betydelse för ett samhälle med de geografiska avstånd, den näringslivsmässiga och den administrativa uppbyggnad som karakteriseras av. Stora investeringar läggs ned för att fylla det behov av förbindelser som finns. Det är visserligen viktigt att de olika färdsätten kan erbjuda transporter och transportlösningar med utgångspunkt i sina förutsättningar, men det är också viktigt att de kollektiva trafikmedlen fungerar tillfredsställande tillsammans. Uppbyggnaden av flyg, järnväg, båttrafik och landsvägstrafik bör alltså inte bara syfta till att göra dem rationella var för sig, utan de måste också byggas upp så att de sammantagna utgör effektivaste möjliga alternativ till privatbilism eller social isolering. Det framtida trafiknätet i landet kommer i stor utsträckning att bestämmas av den investeringspolitik som förs . För det första är det då angeläget att peka på att det totala investeringsutrymmet är begränsat ja, till och med krympande i reala termer. För järnvägens del noterar SJ i sitt remissyttrande över den trafikpolitiska utredningen att den fastställda investeringsramen för det nu innevarande budgetåret i realt kostnadsvärde innebär att man endast ligger på av den investeringsram företaget hade 1967/68. synes några få förbindelser (StockholmMalmö, ) prioriteras högst när det gäller såväl tåg och flyg- som landsvägsförbindelser. eftersätts förbindelser i andra regioner. Som exempel kan anges att investeringarna på järnvägslinjen 1970/711976/77 uppgick till ett belopp om tjugotvå gånger storleken på det belopp som investerades på sträckan KalmarAlvesta, detta trots att tidsåtgången för att resa StockholmMalmö endast är knappt så stor som för sträckan KalmarAlvesta. Investeringarna på sträckan StockholmMalmö uppgick till 140,7 milj. kr., medan beloppet för samma ändamål på sträckan KalmarAlvesta uppgår till 6,4 milj. kr. Då är ändå pengar, som investerats vid SJ på sträckan KalmarAlvesta i sysselsättningsfrämjande syfte på regeringens och AMS initiativ till ett belopp om fem milj. kr., inräknade i jämförelsen, medan motsvarande medel inte finns med i relationen StockholmMalmö. Jämför man de summor som investerats med utgångspunkt i SJ:s investeringsram i de båda relationerna, finner man att 100 gånger mer investerats på sträckan StockholmMalmö än vad som investerats på sträckan KalmarAlvesta trots att tidsåtgången för att resa StockholmMalmö bara är 3 gånger större än vad den är på sträckan KalmarAlvesta. Det är inte bara KalmarAlvesta som kan tas som exempel på det orimliga i den nuvarande investeringsprioriteringen. Genomgående prioriteras både järnvägs- och landsvägsförbindelser i samma relationer där snabba flygförbindelser redan finns. åsidosätts investeringarna på andra sträckor med kapitalförstöring och negativa regionala effekter som följd. Små förbättringar görs för de områden som redan har dåliga transportförbindelser, medan ett fåtal orter kan välja mellan flera snabba, komfortabla och täta färdsätt med olika trafikmedel. Den ovan beskrivna verkligheten kan inte ligga i linje med samhällets intresse att hushålla med ett begränsat kapital. Den strider också mot de regionalpolitiska målsättningarna. Skulle utvecklingen fortsätta leder det till växande ojämlikhet mellan människor i olika regioner och i olika inkomstklasser. Centraliseringen av resurserna till några få reserelationer skapar också svårigheter att bereda arbete åt alla på den ort där de vill bo. Anmärkningsvärt är att det inom SJ mest diskuteras hur man ytterligare skall avkorta restiden på de linjer där farten redan tillåts vara hög och flera snälltågsförbindelser redan finns. Att låta andelen investeringsmedel på stambanorna växa på bekostnad av tvärförbindelserna och andra relationer för att sätta in s. k. snabbtågsförbindelser är ett exempel på åtgärder som kan gynna de redan gynnade och befästa de missgynnades situation. Det är nu nödvändigt att se över investeringspolitiken på trafiksidan och skapa sådana övergripande styrmedel att olika kollektiva färdmedel kan komplettera varandra så att alla regioner kan erhålla del av satsningarna på kommunikationssidan. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att SJ :s investeringar på järnvägsnätet i ökad omfattning inriktas på regioner som är eftersatta från kommunikationssynpunkt i syfte att få en regionalt mera jämlik tillgång till god kollektivtrafik. () ()