ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021631 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och om ersättningen för djursjukvård I enlighet med förordningen (1975: 540) om bidrag till djursjukvård i vissa fall lämnas bidrag till djurägarna om begränsad produktion och låg inkomst. En förutsättning för att bidraget skall utgå är att djurägaren har sin huvudsakliga inkomst av jord- eller skogbruk och att den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten ej överstiger . I samband med en företagen höjning av beloppsgränsen från . taxerad inkomst till . infördes ytterligare en begränsningsregel, som säger att djurägarnas besättning inte får omfatta mer än 15 djurenheter, en begränsningsregel som i många fall torde väsentligt begränsa värdet av nämnda uppjustering av beloppsgränsen. Mot regeln om antal djurenheter kan dessutom anföras att veterinären vid sjukdomstillfället måste räkna djur i besättningarna, förvissa sig om att djur inte finns i flera stallar o. d. Enligt vår mening bör denna begränsningsregel utgå. Likaså bör nu gällande inkomstgräns (.) höjas till gällande inkomstgräns för skyldighet att erlägga s. k. egenavgift (. Med stöd av vad i motionen anförts hemställes 1. att beslutar att regeln om begränsning till 15 djurenheter för bidrag till djurägare, enligt förordningen (1975: 540), utgår, 2. att nu gällande inkomstgräns, , höjes till . vid beräkning av bidrag till djursjukvård. L. () . NISSER (m)
mot · FZ021633 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och om statsbidrag till sanering av förorenade vattendrag En stor del av landets vattendrag har under en lång följd av år svårt förorenats av utsläpp från kommuner och industrier. Särskilt svårt drabbade är åar och bäckar med en låg vattenföring. Denna förorening har lett till igenväxning och skador på djurlivet. I flera fall har kor och andra husdjur insjuknat av det förorenade vattnet. För lantbruket har tillgången till friskt vatten för djuren allvarligt försvårats. Åtskilliga djurägare har fått stora kostnader för nya bevattningsanläggningar till djuren. I många fall har produktionsbortfall uppstått på grund av sjukdom, och kostnader har tillkommit för veterinärhjälp och för medicin. För flera kommuner har föroreningar av vattendragen lett till skadeståndsskyldighet till mark- och djurägare. Dessutom är skälen inte minst från naturvårdssynpunkt starka för en omfattande sanering av vattendragen. I regel är kostnaderna för att i någon mån återställa dessa vattendrag i sitt naturliga skick mycket stora. I huvudsak är det landets inlandskommuner som drabbas av dessa miljövårdskostnader. Kommunerna utmed kusten har i regel släppt ut sitt avloppsvatten i havet, vilket naturligtvis också fått negativa miljökonsekvenser. För dessa kommuner uppkommer inte problemet med att återställa de skador som utsläppen förorsakat. Med hänsyn till att kommunernas geografiska läge är så avgörande för vilka kostnader som uppkommer och med hänsyn till att behovet av insatser för sanering av förorenade vattendrag är så stort, är det motiverat att samhället solidariskt bär dessa kostnader. Det ligger naturligtvis också i hela samhällets intresse inte minst i fritidslivets att vattendragen så snabbt som möjligt kan återställas i sitt naturliga skick. Inlandskommunerna har i regel en svagare ekonomisk ställning än kommunerna i kustlandet. Detta är ytterligare ett skäl för att samhället solidariskt bär kostnaderna för dessa angelägna miljövårdsinsatser. Detta motiverar att statsbidrag utgår till de saneringsarbeten som bör utföras i många av landets vattendrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till bestämmelser för statsbidrag till kommunernas sanering av förorenade vattendrag. () ()
mot · FZ021634 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 16341639 1975/76: 1634 av har under en rad år motionerat om hårdare avgasnormer för bilar och även i viss mån fått igenom sitt krav. Emellertid är dessa emissionsnormer inte tillräckliga för att få bukt med luftföroreningarna i tätorter. Så länge bilbeståndet ökar, blir lägre avgasnormer en uppehållande kamp som inte ensam kan ge resultat. Vad som krävs är fasta immissionsnormer, dvs. värden på hur stora föroreningarna i luften av vissa ämnen får vara på en viss ort. Vi har ju redan normer resp. normförslag för både buller och strålskydd; buller och radioaktiv strålning torde ligga i nivå med luftföroreningarna som farokällor globalt sett. Normer för luftföroreningskomponenter är inte tekniskt omöjliga att införa i finns redan normer för ett stort antal sådana. Som en början kunde man i tilllämpa de amerikanska normerna för koloxid och kvävedioxid. Man måste ta hänsyn till mer än en kompenent i luftföroreningarna, eftersom det ofta visar sig att om man lyckas dra ner på den ena, ökar den andra i stället. Vid låga hastigheter är t. ex. utsläppen från fordonen av koloxid och kolväten höga, medan kväveoxidutsläppen är högre vid högre hastigheter. Vid dieseldrift har man problem med kväveoxider och polyaromater, vid bensindrift däremot mest med koloxid. Studier av luftföroreningar kan ske genom systematiserade mätningar, som måste göras med svårkalibrerade instrument och därför blir dyra. Man kan emellertid också använda datorbaserade beräkningsmetoder, som har visat sig tillförlitliga och som blir billiga i stor skala. Dessa metoder har tillämpats i en studie i . Med fasta normer och effektiva mätmetoder får man ett sådant grepp om luftföroreningarnas förekomst, att man ser var de allvarliga problemen är belägna och får saklig grund för att ta itu med dem. Bilfria sektorer, trafikseparering m. fl. åtgärder kommer att bli alltmer nödvändiga för att ge tätorterna en andningsbar luft. Påtagliga mätvärden blir det bästa argumentet för att visa var detta är nödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att normer för högsta tillåtna luftföroreningar i tätort införs. 1 1975/76.
mot · FZ021639 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76: 1639 av m. fl. om normer för buller från motorfordon Buller upplevs av många människor som ett allvarligt miljöproblem, såväl i arbetet som . Insatserna från samhällets sida för att minska bullret är klart otillräckliga. Det gäller såväl arbetsplatsbullret som trafikbullret. Vi vill i denna motion begränsa oss till trafikbullret men har anledning att återkomma till arbetsplatsbullret i samband med den aviserade propositionen rörande arbetsmiljön. finns inga fastställda bestämmelser om buller från motorfordon, endast diverse riktlinjer av föga betydelse. För att utreda och föreslå normer m. m. för trafikbuller tillsattes . Utredningen kom med ett delbetänkande om vägtrafikbuller och med ett delbetänkande om flygbuller. Utredningen föreslår såväl emissionsnormer och immisionsnormer som planeringsföreskrifter m. m. Något besked om när proposition i frågan är att vänta har inte lämnats. Vi finner det angeläget att förslag föreläggs om normer av detta slag. Vi är väl medvetna om att en rad problem föreligger rörande mätmetoder m. m., men vi vill starkt understryka att tiden rimligen efter långvarigt utredande måste vara mogen för införande av styrande bullernormer. Ett av utredningens förslag borde dock gå att genomföra utan vidare. Utredningen har föreslagit att särskilda normvärden införs, som skall gälla samtliga fordon, detta till skillnad från huvudnormerna som utredningen förutsätter skall gälla fr. o. m. Syftet med dessa normer är, att man med stöd av dem skall kunna ingripa mot i första hand sådana fordon som har extremt hög bulleravgivning på grund av defekta avgassystem, upptrimmade motorer eller liknande. Värdena skulle vara rättsligt bindande, men de är så avpassade att de inte mer än undantagsvis överskrids av fordon i normalt skick. Utredningen föreslog att dessa normer skulle träda i kraft . Vi kan inte se något hinder mot att detta utredningens förslag genomförs omgående. Detta kan ske utan att avvakta beslut om utredningens övriga förslag. Härigenom skulle faktiska möjligheter skapas att åtminstone komma åt det mest flagranta och onödiga bullret på vägar och gator. Med hänvisning till vad som anförts hemställes 1. att hos regeringen begär att förslag föreläggs under innevarande om bullernormer som gör det möjligt att vidta åtgärder mot fordon med extremt hög bulleravgivning i enlighet med det förslag som redovisats av , 2. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om snabbt införande av bullernormer. () () TRYCKERI 197» 760043
mot · FZ021641 · 1976-01-26 00:00:00 — av herr förste vice talmannen m. fl. om en ökning av livsmedelsproduktionen i är inte självförsörjande i fråga om livsmedelsvaror. I den mån man talar om att är självförsörjande, är det endast i fråga om vissa jordbruksprodukter. importerade för totalt 5 359 milj. kr. livsmedelsvaror och exporterade för 2 136 milj. kr. Självfallet kan inte svenskt jordbruk producera sydfrukter o. d., men skall det talas om svensk självförsörjning på livsmedelsområdet, måste livsmedelsimporten i så fall kompenseras med motsvarande högre produktion av livsmedel, som går att framställa i , och åtföljande export. Med hänsyn till det ytterligt oroande läget för världens framtida livsmedelsförsörjning borde planera för balans i landets totala livsmedelsresurser. En avsevärd åkerareal har försvunnit i vårt land, dels genom direkt nedläggning av jordbruk, dels genom ianspråktagande av åkerjord till andra ändamål såsom vägbyggande, bostadsbyggande o. d. I vissa fall har det säkerligen varit motiverat att, t. ex. genom skogsplantering, avföra jord som åkerareal. Å andra sidan torde det med moderna jordundersökningsmetoder och befintliga rationella odlingsmetoder vara möjligt och på lång sikt lönande att odla upp stora delar av skogs- och mossarealen. Initialkostnaderna för sådan odling torde dock bli höga, och därför bör staten genom bidrag och lån främja sådan nyodling. Lika betydelsefullt som det är att nyodla mark, är det givetvis att behålla nuvarande åkerarealer, och därför bör undersökning göras om hur man skall förhindra att åkerareal användes för andra ändamål än jordbruk. Svenskt jordbruk ligger visserligen bland de främsta i världen i fråga om hektarskördar, men skördarna per hektar kan troligen ökas ännu mera, och därför bör ytterligare åtgärder kunna vidtagas även i detta avseende. Det bör observeras att exporten av svenska jordbruksprodukter numera spelar en betydande roll i landets handel. Exporten av jordbruksprodukter medverkar till en bättre bytesbalans, och ju mera livsmedelsimporten kan decimeras, desto bättre blir bytesbalansen. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att uttalar sig för åtgärder som syftar till en ökning av livsmedelsproduktionen i , 2. att hos regeringen hemställer att motionen överlämnas till jordbruksutredning. () () tl 1975/76. 3 sami Nr 16401645
mot · FZ021643 · 1976-01-26 00:00:00 — av i m. fl. Jordbrukarna i förlorade 1974 avsevärda summor på en alltför låg normskörd. Sannolikt kommer även 1975 att ge länets jordbrukare en alltför låg eller ingen ersättning alls om inte normskördarna justeras. Normskördeberäkningarnas konstruktion är så utformad att den ger en felaktig bild av det faktiska skördeläget i län som har en snabb teknisk utveckling inom växtodlingen. Den biologiska kurvan visar en snabbare ökningstakt i inledningskedet än senare då alla resurser, såsom växtförädling, sjukdomsbekämpande åtgärder (Bollnässjukans bemästrande), växtnäringstillförseln m. m., blivit utnyttjade. Växtodlingen i befinner sig i början av denna skördekurva . Det har lett till att differensen mellan verklig skörd och den av SCB framräknade normskörden blir allt större. Enligt årsväxtrapporten ansåg uppgiftslämnarna att kornskörden hade kodsiffran 2.6 och havreskörden 2.5 (medelskörd 3.0). Omräknat på av SCB preliminärt beräknad provyteskörd , som för kom är och för havre per ha, blir uppgiftslämnarnas bedömning att siffran 3.0 motsvarar en medelskörd på för korn och för havre per ha. Denna skördenivå bedöms som en riktig normskörd av växtodlingsexpertis i länet. Detta innebär att länet får ett allt sämre skördeskadeskydd och att den reella självrisken för fodersäden, som är länets största gröda, är i stället för normalt . Jordbrukarnas trygghetsproblem är inte lösta med nuvarande form av skördeskadeskydd. I väntan på en ändring av beräkningarna och möjligen ett individuellt skydd bör en uppskrivning av normsködarna för fodersäd ske med utgångspunkt av beräkningarna. Förslagsvis bör trenden vara för korn , för havre och för blandsäd pr ha och år. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär 1. att nuvarande system för normskördeberäkningarna omprövas, 2. att en uppjustering av normskördarna verkställs för , inberäknat skörd. . () i
mot · FZ021650 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om alternativ till försöksdjur inom forskningen Som allmän målsättning gäller att samhället genom olika åtgärder bör verka för bättre levnadsförhållanden för medborgarna. Framåtskridandet måste dock ske med beaktande av vissa faktorer, t. ex. att miljöfrågorna uppmärksammas, så att miljön inte försämras och att hushållning med naturens resurser sker. I den vällovliga uppmärksamheten på människans bästa verkar det som om man glömt att beakta under vilka förhållanden umgänget med andra levande varelser sker, nämligen djuren. Inom den forskning som oavbrutet pågår på olika områden används i många fall djur av olika arter som forskningsobjekt. Några exempel på sådana forskningsområden kan nämnas: Forskning för framställning av läkemedel Forskning för framställning av olika slag av gifter och kosmetika 1 vårt land förbrukas ca 1 milj. försöksdjur, vilka mycket ofta får genomgå svåra lidanden. Flera framstående forskare, däribland även i vårt land verksamma, börjar mer och mer att ifrågasätta metoderna med djurförsök på grund av otillförlitligheten och de etiskt-moraliska aspekterna. Som alternativ till djurförsök arbetar även i vårt land vissa forskare med andra metoder, bl. a. med odling av celler - cellvävnadsförsök. Cell-, vävnads- och organkulturer garanterar större noggrannhet än djurförsök, är en snabb arbetsmetod, visar snabba resultat () och har den fördelen, att undersökningsmaterial av mycket olika slag kan användas. Bland annat kan man utnyttja alla slags organ, vävnader och celler från människor och djur, såväl normala som onormala, celler och vävnader från , organdelar eller hela organ. Detta material kan man erhålla från varmblodiga och kallblodiga djur eller från slakterier, från , från moderkakan, ägg, däggdjursfoster, ryggradslösa djur och växter. Det måste ligga i samhällets intresse att stödja denna forskning med hänsyn såväl till att den ger tillförlitligare resultat än djurförsöken som till att den inte som dessa är förenad med etiskt-moraliska problem. Medel för forskning, grundad på vävnads- och organkulturer, erhålls huvudsakligen på frivillig väg. En av de organisationer som är verksam på området är mot plågsamma djurförsök. Enligt vår mening bör samhället engagera sig för denna forskning. Det bör ske genom att en statlig institution inrättas med uppgift att vidareutveckla forskning på grundval av cell-, vävnads- och organkulturer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag angående inrättande av en statlig , grundad på cell-, vävnads () ()
mot · FZ021652 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76 1652-1658 Motion 1975/76:1652 av herrar och om tjänstetelefoner åt distriktsveterinärer I lantbruksstyrelsens anslagsframställning för /77 föreslås att landets 310 distriktsveterinärer utrustas med tjänstetelefon med telefonsvarare. Kostnaden beräknas till , varav . är ett engångsbelopp för inträdesavgifter och . en årlig kostnad. I sin motivering anför lantbruksstyrelsen att det är nödvändigt att allmänheten lätt kan nå tjänstgörande veterinär. F. n. bekostar distriktsveterinärerna själva sina telefoner, och detta leder ofta till problem, då distriktsveterinär avgår från sin tjänst och i samband med vikariatsförordnanden. Lantbruksstyrelsen anser det därför önskvärt med ett telefonabonnemang som följer ifrågavarande tjänst. Styrelsen önskar vidare att distriktsveterinärerna får fri tillgång till alarmeringsbolaget tjänster. Departementschefen har i statsbudgeten inte medtagit anslaget för ovan angivet ändamål. Enligt vår mening är det angeläget att distriktsveterinärerna erhåller tjänstetelefon med telefonsvarare och att de kan anlita alarmeringsbolagets tjänster. Veterinärernas arbetsområden är vidsträckta. Under sitt arbete befinner de sig nästan aldrig i bostaden. Då djurägare söker kontakt med veterinären är det i regel brådskande. Därför är det nödvändigt att den som söker veterinären utan att nå honom personligen ändå kan få besked om var han finns och när han kan tänkas vara anträffbar. I åtskilliga fall kan en upplysning via telefonsvarare om var veterinären befinner sig göra det möjligt att nå honom under pågående förrättning. Detta förkortar väntetiderna och ibland även resorna. Det är också viktigt att telefonnumret till distriktsveterinären inte växlar med innehavaren av tjänsten. Med hänvisning till det anförda föreslår vi 1. att anvisar . till tjänstetelefoner med telefonsvarare åt distriktsveterinärerna, 2. att till Veterinärstaten för /77 anvisar ett förslagsanslag av . () () 1 1975/76.
mot · FZ021655 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76: 1655 av i Ulfsbyn m. fl. om höjda anslag till Vägbyggnader på skogar i enskild ägo Bristen på råvara för våra skogsindustrier börjar bli alltmer markant. Det är därför angeläget att skogarnas virkesproducerande förmåga blir effektivt tillvaratagen inom ramen för acceptabla produktionskostnader. Det är känt att skogsbruket bedrivs med högre intensitet inom områden med välutbyggda skogsvägar. Gallringar, avverkningar av luckiga och glesa bestånd, planteringar och andra skogsvårdsåtgärder blir vidtagna i större utsträckning där vägnätet är rationellt utbyggt än på skogsmarker med sämre tillgänglighet. Över huvud taget är tillgången till goda vägar ett livsvillkor för det moderna skogsbruket. SkogsbiIvägarna har betraktats som det moderna skogsbrukets pulsåder. har i sin framställning beträffande anslaget D 4, Vägbyggnader på skogar i enskild ägo visat att behoven av vägbyggnader, framräknade med höga lönsamhetskrav, är väsentligt större än vad som kommer till utförande. har utförande av skogsvägar drastiskt minskat, och enligt beräkningar i räcker de i budgetpropositionen upptagna rambeloppen till att utföra endast skogsvägar, vilket innebär en ytterligare nedgång. Under innevarande budgetår har regeringen beslutat att skogsvägsbyggandet får ökas genom beredskapsarbeten för sammanlagt 20 milj. kr. Dessa arbeten är värdefulla, inte minst med hänsyn till det tryckta läget inom anläggningsbranschen. Med hänsyn till de tidigare omnämnda stora behoven kan en utökning av skogsvägsbyggandet av motsvarande storleksordning bli nödvändig även under /77, och vi anser då att resurserna utnyttjas bättre om medlen i stället anvisas över anslaget D 4. Såväl som har tidigare gett uttryck för samma uppfattning. En i förhållande till regeringens förslag med . förhöjd ram för statsbidrag till skogsvägsbyggnadsföretag skulle enligt vår uppfattning både fylla angelägna behov och medföra statsfinansiella besparingar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att 1. medger att statsbidrag under /77 får beviljas från anslaget D 4, Vägbyggnader på skogar i enskild ägo med sammanlagt . 2. till Vägbyggnader på skogar i enskild ägo för /77 anvisar ett förslagsanslag av . att avräknas mot automobilskattemedel. () i Ulfsbyn . () i . () i
mot · FZ021656 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1656 av i Ulfsbyn m. fl. om åtgärder för en bättre hundavel Det finns ett stort intresse för hundar och hundavel i vårt land, och hundstammen har ökat . På många områden får hundar allt större betydelse, t. ex. för polis-, försvars- och tullväsendet och som jakt- och brukshundar. Vidare är hundarnas sociala funktion mycket viktig som skydd och sällskap åt ensamstående, åldringar och invalider. Den snabba ökningen av hundstammen har också lett till avel på hundar som har ärftliga defekter såsom ögonsjukdomar och höftledsfel. För att komma till rätta med dessa sjukdomar, som ökar i oroande grad, måste man bl. a. ge en bättre rådgivning vid hundavel. begränsas denna möjlighet på grund av veterinärernas tystnadsplikt. n. rapporteringsplikt endast för smittsamma sjukdomar. Med en utvidgad veterinär rapporteringsplikt skulle man få reda på vilka av de i aveln använda hundarna som för vidare genetiskt betingade sjukdomar. Detta är avgörande för hunduppfödning, om man skall kunna förbättra avelsresultatet och nedbringa antalet hundar med ärftligt betingade sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring av allmänna veterinär instruktionen (SFS 1971:810) att veterinär åläggs rapporteringsplikt beträffande ärftligt betingade sjukdomar eller defekter av betydelse för hundens funktion. () i Ulfsbyn L. () i (vpk) i . NISSER (m)
mot · FZ021659 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 1659-1661 Motion 1975/76: 1659 av m. fl. om åtgärder för att motverka försurningen av mark, m. m. Försurningen av mark och vatten är ett problem som växer snabbare än någon tidigare kunde förutse. är ca 10 000 sjöar i påverkade och 5 000 av dessa är i så dåligt skick att Fisken är utdöd eller på väg att dö ut. Det är nu försurningen av våra vattendrag på allvar började uppmärksammas. Ändå är det först som regeringen börjat vidta motåtgärder. Det är till exempel bra att förbudet mot användande av högsvavlig olja utvidgades kraftigt från . Likaså är det bra att en utredningsgrupp tillsattes för att snabbt föreslå åtgärder mot försurningen. Karakteristiskt för debatten om försurningen har varit att den främst handlar om sjöarna. Mycket tyder också på att det är på det området utredningsgruppen kommer att koncentrera sina förslag till åtgärder. Allt detta är i och för sig naturligt, det är ju i sjöarna problemen framträtt tydligast. Ändå är det långt ifrån säkert att det är där de svåraste skadeverkningarna kommer att visa sig . Man måste i stället konstatera att allt fler vetenskapsmän varnar för vad försurningen kan åstadkomma på mark och skog. Försurningen av sjöarna är bara en varningssignal - en varning för vad som kan ske genom de biologiska förändringarna i skogsmarkerna. Allmänt har vi kunnat konstatera försurningens mycket påtagliga lokala skadeverkningar på växtligheten. Jordbrukarna i stora delar av västra och har registrerat en ökning av försurningen i skog och på åkrar. har de tvingats kraftigt öka sina inköp av kalk. Kalken måste spridas tonvis på åkrarna för att hindra försurningen. genomfördes undersökningar av markförsurningen i . Man undersökte och det visade sig att 20 96 av jorden hade ett ph-värde under 5,5 mot normalt 7. Det finns all anledning misstänka att försurningen skapar sämre växtbetingelser både på åkrar och i skogsmark. Forskarna är i stort sett eniga om att försurningen medför påtagliga förändringar i markens biologi. Den ekonomiskt allvarligaste konsekvensen av försurningen kan mycket väl visa sig vara försämrad tillväxt av skogen och sämre avkastning på åkrarna. Det är dags att konstatera att dessa två av våra basnäringar är utsatta för ett allvarligt miljöhot. 1 1975/76. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen anhåller om ett program för att utnyttja bästa teknik för att reducera försurningen av mark, skog, sjöar och vattendrag, 2. att hos regeringen anhåller om förslag till ekonomiska stödåtgärder för en intensifierad kalkning av skog och åker i kalkfattiga områden och i närheten av större rökgasutsläpp, 3. att hos regeringen anhåller om att den i internationella sammanhang verkar för en minskning av svavelutsläppen. () i Ulfsbyn () i Lane-Herrestad () i Heden . () i . () i