mot · FZ022410 · 1976-04-09 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:168 om vissa frågor rörande den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation Suppleanter i länsstyrelses styrelse blir enligt nu gällande regler ej kallade att delta i löpande sammanträden. De erhåller kallelse för kännedom och har visserligen rätt att närvara vid sammanträde, även när ordinarie ledamot tjänstgör, men då utgår ej någon ersättning. Det torde vara av största betydelse att suppleant får fortlöpande insyn i styrelsearbetet och ges en mera kontinuerlig information, om vederbörande skall kunna sätta sig in i frågorna och fatta beslut när ordinarie ledamot har förhinder. De reformer som har beslutat om har inneburit ett ökat antal förtroendevalda i skilda sammanhang. Utöver länsstyrelserna kan bl. a. nämnas yrkesinspektionen med dess regionala betydelse för arbetarskyddet. De flesta människor har ett arbete som de måste ta ledigt från. Detta innebär för en suppleant, som av intresse går till styrelsesammanträdena, ett inkomstbortfall. Risken för utestängning av vissa grupper av människor från viktigt politiskt arbete är stor, och här bör statsmakterna gå före och visa väg för andra institutioner och medverka till att även suppleanter kallas. I detta sammanhang bör nämnas att i de kommunala styrelserna och nämnderna kallas även suppleanterna och erhåller arvode, oavsett om de tjänstgör eller ej. Dessutom finns en klar trend i många kommuner att ge förhöjt eller lika stort arvode till ordinarie ledamot och/eller suppleant. har många kommuner tillämpat systemet att suppleant erhållit halvt sammanträdesarvode. Frågan om ersättning till ledamöter i regionala statliga organ regleras genom regeringens beslutade föreskrifter, vilka gäller fr. o. m. . Enligt dessa utgår ersättning till suppleant då hon/han tjänstgör i stället för ledamot eller annars efter kallelse närvar vid sammanträde. 1 propositionen 1975/76:168 om vissa frågor rörande den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation sker en utökning av antalet ledamöter - från förutvarande 10 till 14 ordinarie ledamöter. För varje ordinarie utses en suppleant i samma ordning, men vad beträffar kallelse och ersättning så nämns detta över huvud taget inte i propositionen. Enligt nuvarande länsstyrelseinstruktion (SFS 1971:460) ges heller inga närmare riktlinjer eller föreskrifter om suppleanternas närvaro och ekonomiska ersättning. Något hinder för suppleanter att närvara vid styrelsesammanträde, varvid 1975/76 2410-2414 1 1975/76. de enligt gängse föreningspraxis har yttranderätt men ej rätt att delta i beslut, finns inte. Ersättning utbetalas endast till kallad suppleant. Vid förfrågan hos ett antal regionala organ synes närvaron ha varit ytterst sporadisk för suppleanterna. Som exempel kan nämnas att suppleanterna vid i endast kallats till ett sammanträde vartdera året. har suppleanterna över huvud taget icke kallats, trots att den viktiga Länsplan 74 slutgiltigt behandlats. De suppleanter som närvarit utgjorde till övervägande delen heltidsengagerade och arvoderade politiker, egna företagare och högre företagsledare, medan de som åsamkas löneavdrag i stor utsträckning ej kunnat närvara. Dessa uppgifter styrker vår uppfattning att en stor grupp människor utestängs från sammanträdena på grund av ekonomiska skäl; de har helt enkelt inte råd att närvara. Frågan om suppleanternas närvaro och ekonomiska ersättning var föremål för debatt vid den socialdemokratiska partikongressen 1975. Kongressen beslutade bifalla en motion med yrkande att en översyn bör ske av gällande regler och författning. På bord ligger nu propositionen 1975/76:168. Frågan om suppleanternas närvaro och ersättningsregler är där icke föremål för den angelägna översyn som vi motionärer efterlyser. I anledning därav anser vi att statsmakterna, i likhet med kommuner och andra institutioner, bör se om "sitt hus och företa en översyn av gällande författning, som syftar till att lösa frågan om suppleanternas närvaro och ersättningsbestämmelser. Det är viktigt att de förtroendevalda bereds goda arbetsmöjligheter och att de erhåller en berättigad ersättning, vilket även bör gälla för suppleanterna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om en översyn av nu gällande bestämmelser för ersättning åt suppleanter i regionala statliga organ.