mot · FZ022314 · 1976-03-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 2314 med anledning av propositionen 1975/76:135 om den statliga kulturpolitiken 3 Med boken mot en ny dag Solen bryter fram över gator och träd i en stor stad, sköljd av regntidens vatten och ännu kylig så . På den våta asfalten går en flicka barfota, fin i rutig bomullsklänning och med lysande ögon. Hon bär en bok under armen. Vem är hon, undrar jag. En liten etiopiska som går till sin forsta skoldag med sin forsta bok under armen. Hon skall få lära sig läsa, hon skall in i bokstävernas värld, hon är privilegierad. Vi som nått livets mogna ålder lärde en gång känna boken som en lycka, en glädje. Min forsta egna bok fyllde världen med ett nytt skimmer. Och när logen Vinterns ros av fick ett bibliotek, skapat av en smålänning med träben, slog dörrarna till berättelsen och dikten upp för oss i den avlägsna . I känslan av overklighet gick en ung man hem med den lånade Karlfeldt-volymen eller och siste vikingen. Och den gamla kvinnan, född , satt vid boken i ännu större lycka. Hon hade bakom sig och kunde skriva sitt namn, Och hon kunde läsa. Det hade inte alla i hennes barndom kunnat. Boken hade varit stängd för dem. - Utan boken kan jag inte leva, sade hon. I de gamla längderna från generalmönstringarna kan man finna små anteckningar om soldaterna. Det står om en att han är smed, en annan att han är tunnbindare. Troligen är det vägledning för rustmästare och andra som kan behöva kunnigt folk . I samma kolumn för noteringar står det rätt ofta Kan läsa, men det är i de flesta regementen inte hälften av knektarna som förstår skrift. De är okunniga om bokstäverna. Analfabet - det är ett skrämmande ord. Det finns människor också hos oss som inte kände a och b och de andra tecknen liksom många nu bara har en liten procent läskunniga. Illitterat är det andra ordet som skrämmer. Det betyder från början att 1 1975/76. 1975/76: 2314 bokstaven - littera - är okänd för den som bär beteckningen. lär det finnas också i vårt land unga människor som endast med stor svårighet umgås med bokstäver. Boken är en värld som de inte känner. De läser ingenting som kan kallas litteratur. Bilden på TV-rutan är deras informationskälla. Den kan förvisso säga mycket, men det är dock en utarmning om vår ungdom mister läsningens lycka, bokens under, bokstavens hemlighet. Det är vår plikt och uppgift att se till att inte någon del av vår befolkning blir i djupaste mening boklös. Vårt folk lärde sig läsa vid en speciell bok. Tryckerierna gav oss mycken kyrklig och kristlig litteratur en gång när boktryckarkonsten gjorde sitt segertåg över världen. Man kan säga att och böcker som hade sin upprinnelse i var läseböcker mer än annan litteratur. Det finns biskopar som stolta upplyser oss om att nästan alla som konfirmeras eller gifter sig kan läsa. Sålunda skriver biskop 1660: Quin- och manfolk kunna läsa partes Catechismi, kunna också läsa i bok. Han lät dela ut katekeser gratis. Från och med finns postillor och psalmböcker i hemmen enligt bouppteckningarna, och vi kan tänka oss ett folk med läsningens lycka. Betecknande nog kom ju därtill de som särskilt ägnade sig just åt bibliska skrifter och kritistliga tidningar att kallas läsare. är det anledning för oss att undra om inte försummelsen av , litteraturens främsta källa, kommer att öka antalet illitterata och analfabeter. Pressen har i en artikel tagit upp förhållande till läseriet. Bland de böcker som kan tänkas komma ut på ett massmarknadsförslag är ju också . Under rubriken "Var döljer du dig ibland lustgårdens träd skriver redaktör . Nära födelsehem låg med en vacker trädgård och en fallfärdig flygelbyggnad. flyttade in där och dess tryckpress började framställa pietistskrifter av större och mindre format. Kolportörerna sålde dem ute på stan och - mor - blev läserska. Från kom ammor, syjungfrur och andra vänner och bar hem Pietisten och Andlig Duvoröst till henne. blev hemmet överlupet med pietistskrifter. Modern började luta mot pietismen och tidens predikanter blev eftersökta och man sprang efter , och . Läseriet blev för den enda yttring av själsliv hos det sovande folket. Den religiösa påverkan, som utövade på sin son, gjorde att han gick till för att få lyssna till . 1975/76: 2314 tuationsbild, som han i romanen ger i kyrkan, framhålls det evangeliska draget hos honom: såg ut som friden och strålade av himmelsk glädje. Han erkände visserligen att han var en genontusel syndare, men hade renat honom och var han lycklig. Han såg lycklig ut. lämnade kyrkan och gick ut mot och bad längs hela att skulle söka honom. böcker har nått många läsare och betytt mycket. , den predikant lyssnade till, var också redaktör och författare och förläggare. hade större upplaga än det dåtida , hans böcker har sålts i mer än 2 miljoner exemplar bara i vårt land. När nu skall ges ut i femtio band och säljas billigt med litteraturstödets hjälp och kanske som massmarknadsutgåvor, bör vi erinra oss när böckerna såldes för 10 och och verkligen lästes - en bok kunde vandra från hand till hand. Det var folkbokens tid, läsarnas tid, väckelsens tid på alla områden. Bakom folkrörelserna, bakom nykterhet och mission och all annan ideell rörelse stod alltså bokstaven, boken och ytterst . Den kulturella utveckling som senast föranlett vår satsning på litteratur och konst, bibliotek och spridning av den andliga odlingens frukter vore otänkbar utan det folkliga uppvaknandet under förra århundradet som har som källa och upprinnelse. Varför läser man inte ? Böcker är dyra, sägs det. Det är sant. Allt är dyrt. Men folk har pengar till en mängd lyxvaror, till resor, till rusdrycker och tobak. Det kan inte vara bokens pris som är avgörande, även om vi har anledning att tro att så stundom kan vara fallet. Det finns givetvis några som läser. En grupp är de många som trots allt utnyttjar våra bibliotek, en annan är de som fångats av litteraturen och måste ha böcker. För dem är boken en omistlig del av livet - liksom det var för långt fler människor. Det i propositionen 135 framlagda förslaget om billiga böcker kan dock vara värt att pröva. Den föreslagna försöksutgivningen torde ge kunskap om prisets betydelse. Man får också hoppas att denna breddning av bokutbudet skall ge smak för fler böcker, som också kan fa kosta mer. Det ter sig nästan ogörligt att ange vilka böcker som skall få komma med bland dem som ges ut . Antalet titlar är svåröverskådligt, och det torde vara en föga avundsvärd uppgift att verkställa urvalet. 1* 1975/76. 1975/76: 2314 kan också fråga sig om den riktiga vägen är att ett särskilt förlag sköter utgivningen. Enligt propositionen har villkoren för den kvalificerade bokutgivningen förbättrats avsevärt genom de redan prövade stödformerna. Detta påstående kan alltid diskuteras - framför allt torde inte den läsfrämjande effekten ha varit så stor men om det är sant, ter det sig lämpligt att redan arbetande förlag får möjlighet att ge ut femkronorsböckerna. Det är angeläget att även den kristna litteraturen får vara med i försöksverksamheten så att några av de 46 titlarna är kristna klassiker. resa kunde här försvara en plats - om stödet inte skall gälla endast svensk originallitteratur. Förlagen bör själva få föreslå de titlar de önskar ge ut och en nämnd med uppgift att sköta massmarknadens problem och uppgifter godkänna titlarna i samband med fördelningen mellan förlagen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att beslutar att den treåriga försöksutgivningen av massmarknadsböcker skall ledas av en särskild nämnd samt att utgivningen skall ske genom redan befintliga förlag. () i Agnäs