mot · FZ02364 · 1976-01-16 00:00:00 — Motion 1975/76: 364 om översyn av almanackans namnlängd Den forsta svenska almanacka, innehållande en förnamnslängd som var utformad i enlighet med av Kungl. Maj:t beslutade principer, utgavs . Huvudregeln var att namnlängden skulle vara utformad sorn den av ålder hade varit. Denna formulering ger anledning att gå ytterligare något tillbaka i tiden, nämligen , då den första bevarade svenska almanackan trycktes. Årliga jutgåvor kom senare ut . Ursrpungsmaterialet var tyskt och namnlängden byggde väsentligen på de sydtyska stiftens helgonkalendarier. anknöt de svenska almanackornas namnlängder alltjämt till de tyska förebilderna, även om viss hänsyn började tagas till det nationella svenska namnskicket. Namnlängden började på allvar få en än mera svensk utformning i de almanackor som gavs ut av respektive . fått privilegium på utgivningen av den svenska almanackan, var det som skulle företaga ändringar i namnlängden när det fanns skäl därtill. Till en början byttes de minst gångbara helgonnamnen ut - såsom , Bosilides, Hermagoras och Sosthenes - och ersattes med vanligen förekommande svenska namn såsom , , och . Också av kungafamiljen använda namn började införas i namnlängden: , , , . I almanackorna blev namnlängderna ytterligare försvenskade. , , , , , , , , och , för att nämna några, fick egna namnsdagar. Men efter gick man tillbaka till det gamla. almanacka återinfördes också de latinska formerna: t. ex. , , och i stället för , , och . Den sålunda återställda katolska namnlängden fick sedan i stort sett gälla . Den kompletterades dock tid efter annan med nya namn från kungahuset såsom , , , , , , och . Vid senaste sekelskifte bestod därför den svenska almanackans namnlängd av en märklig och delvis helt otidsenlig samling namn på apostlar och skyddshelgon, martyrer och trosvittnen, kungliga personer och figurer i den fornnordiska mytologien. Flertalet namn hade utländsk härstamning och 1975/76: 364 många dessutom svåruttalade former - exempelvis , ! Kraven på en bättre överensstämmelse mellan den officiella svenska namnlängden och det svenska namnskicket blev sista årtionden allt starkare. biföll slutligen en motion som krävde en namnlängdsreform. En kommitté tillsattes och efter ett föredömligt snabbt arbete förelädes Kungl. ett förslag till ny namnlängd . I den nya namnlängden, som infördes almanacka, hade 150 namn strukits, 28 moderniserats och 177 tillkommit. Kommitténs avsikt hade varit att en fortgående modernisering och anpassning av namnlängden skulle ske. Så har dock skett endast i tre fall: blev efter unionskrisen utbytt mot , byttes ut mot och mot . Den svenska namnlängden innehåller därför så ofrekventa namn som , , och liksom de gamla helgonnamnen , , och . saknas så vanligt använda namn som t. ex. , , , , , , och . Det är naturligtvis helt klart att almanackans namnlängd numera ingalunda är normerande för namnskicket i vårt land. Namnvalet är ju i hög grad modebetonat och förebilderna är ofta idoler från filmens, veckopressens, sportens och seriernas områden. När nu tre kvarts århundrade förflutit sedan den senaste revideringen av almanackans namnlängd, torde det minst sagt vara motiverat att göra en översyn av densamma i syfte att uppnå en bättre överensstämmelse mellan längden och det nuvarande svenska namnskicket. För att undvika att gapet mellan namnlängden och namnverkligheten på nytt skall bli lika stort som det nu är, bör också beslut fattas om fortlöpande revision av namnlängden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär 1. en översyn av almanackans namnlängd i syfte att uppnå en bättre överensstämmelse mellan längden och det nuvarande svenska namnskicket, 2. att almanackans namnlängd skall bli föremål för fortlöpande revisioner. Uppgifterna till den historiska framställningen har huvudsakligen hämtats ur ka förnamn av .