ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02501 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 501 med anledning av propositionen 1975/76:88 om åtgärder inom skärgårdsområdena Utanför Sveriges kuster finns ett flertal ö-rika kustområden. Flera öar har haft en stor andel fast befolkning med utkomst i de areella näringarna och fisket. har andelen tillfälligt boende såsom sommargäster ökat och den bofasta delen minskat. På sina håll utgör den bofasta befolkningen endast några få familjer bestående av äldre personer, medan sommarboende och turism tagit överhand och utgör den dimensionerande delen vid upprättande av de kommunala trafikförsörjningsplanerna. I föreliggande proposition föreslås statsbidrag till båttrafik i skärgårdarna. Bidragskonstruktionen ansluter sig till reglerna för det statliga bidraget till lokal landsbygdstrafik, vilket innebär att det som föredragande statsrådet själv framhåller från administrativ synpunkt blir enkelt för kommunerna att hantera. På en punkt kan det föreslagna systemet vålla svårigheter för kommunerna och det gäller avgränsningen till att gälla endast öar med bofast befolkning. Häri skiljer sig också förslaget från bidraget lill den lokala busstrafiken. I fråga om den lokala landsbygdstrafiken med buss förekommer att vissa linjer förlängs och i övrigt anpassas till den ökade trafiken till områden med stor fritidshusbebyggelse, badplatser o. d. Dessa linjer ingår i de kommunala trafikförsörjningsplanerna. En liknande situation kan inträffa i fråga om skärgårdstrafiken. Det är därför angeläget att bidragssystemet omfattar även skärgårdstrafik till öar med enbart sommarhusbebyggelse och turism och som tidigare haft fast befolkning. En förutsättning skall givetvis vara att trafiken av kommunen bedöms som angelägen och att den ingår i den lokala trafikförsörjningen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att det statliga stödet till båttrafik skall utgå även till ö-områden som saknar bofast befolkning under förutsättning att trafiken är intagen i den lokala trafikförsörjningsplanen.
mot · FZ02503 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 503 av i m. fl. om ökat stöd åt odlingen av spånadslin Med anledning av det alltmer ökade intresset för husbehovsodling av lin och ändrade förhållanden på den internationella marknaden behövs ett utvidgat stöd. Inom andra länder, både inom EG och i , ges stöd åt linodling. Beredskapssynpunkter kan också läggas på detta stöd. Andra orsaker till att vi bör ha kvar en viss husbehovsodling påtalades i ett par motioner till förra årets . gjorde en mycket positiv skrivning i betänkandet JoU 1975:1 under punkt 52, där man säger att de omständigheter som låg till grund beslut numera i väsentliga avseenden ändrats. Man förutsätter där att regering, berörda myndigheter och organisationer har uppmärksamheten riktad på förevarande fråga och att det för /76 skulle vara möjligt att lämna visst stöd åt linodlingen inom ramen för anslaget. Trots denna skrivning har inget skett, och styrelsen för har inte i årets budget tagit upp något yrkande om anslag till linodling. Risken är att innan omorganisationen av växtskyddsverksamheten är klar, har den kunskap om linodling som finns kvar i och de fröodlingar som bedrivs i med Svalövsutsäde hunnit försvinna. Vi anser därför att måste anvisa ett direkt anslag på . för att stödja husbehovsodlingen av spånadslin vid linlaboratoriet i , där man har möjlighet till rådgivning, hjälp till redskapshantering och framtagande av lämpligt utsäde. Med hänvisning till ovanstående hemställs att till Bidrag till för /77 anvisar ett med . () () ()
mot · FZ02505 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 505 av herrar och i om rätt för allmänheten att fritt meta i enskilt vatten Fritidsfisket omfattar allt fler personer i vårt land. Det beräknas att fler än 2 miljoner svenskar ägnar sig åt fiske. De grundläggande förutsättningarna får också sägas vara goda med hänsyn till våra långa kustremsor, ca 100 000 sjöar och 6 vattendrag. Det är angeläget att fritidsfiskarna får ökade möjligheter att utöva sin hobby. Det gäller särskilt fritidsfiskare som inte har eget fiskevatten. Fisket är f. n. fritt i allmänt vatten i fråga om rörliga redskap. Sjöar och vattendrag är i allmänhet enskilt vatten och där tillhör fisket fastighetsägarna. Enligt vår uppfattning borde det vara möjligt att man utsträcker den fria fiskerätten till enskilda vatten när det gäller den enkla formen av fiske som utförs i form av metning från land. En sådan reform - som kan betecknas som en utvidgning av allemansrätten - skulle uppmuntra en lovvärd fritidsaktivitet och undanröja onödig irritation mellan markägare och fritidsfiskare. Intrånget för markägaren med en sådan begränsad fiskerätt får betecknas som måttligt och nämnvärda olägenheter för yrkesfisket kan knappast uppkomma. Vissa undantag från den fria metningen när det gäller dammar med odlad fisk etc. fick givetvis göras. Vi är medvetna om att utredningen rörande fiskelagstiftningen m. m. (Jo 1973:07) sysslar med frågor om förbättrade möjligheter för fritidsfisket. Det skulle vara lämpligt att denna utredning fick i uppdrag att närmare utreda och lägga fram förslag i enlighet med de riktlinjer som här skisserats. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen ger utredningen rörande fiskelagstiftningen i uppdrag att lägga fram förslag om rätt för allmänheten att fritt meta i enskilda vatten i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · FZ02506 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 506 av herrar i och Elmstedt om inrättande vid lantbruksnämnden i av en tjänst lantbruk är till sin karaktär mycket splittrat. Storleksmässigt fördelar det sig på ett stort antal små brukningsenheter - medelarealen är den lägsta i . Länets åkerareal - 40 743 ha - fördelar sig på inte mindre än 6 938 st. brukningsenheter. Detta har medfört ett intensivt utnyttjande av tillgängliga arealer för bl. a. fältmässig odling av köksväxter och bär. Det har också visat sig att är ett odlingsområde som kunnat odla köksväxter och bär av synnerligen hög kvalitet enligt enhälliga utlåtanden från konservfabrikerna. Anledningen härtill bedöms vara dels det höga antalet soltimmar , dels det omväxlande landskapet, som skyddar mot vindar. Inom finns också ett förhållandevis stort antal trädgårdsmästare med 97 000 m: växthusyta och därtill stora frilandsodlingar. För den förhållandevis stora specialodlingen var det till stor fördel så länge man hade tillgång till en trädgårdskonsulent i . Efter övergång tili ny statlig lantbruksorganisation 1967 indrogs emellertid tjänsten sorh trädgårdskonsulent i som i detta avseende nu sorterar under län. Bland specialodlarna och även bland trädgårdsmästarna har de nya förhållandena visat sig innebära svårigheter beträffande rådgivningen. Såväl KonservväxtodlarefÖrening som Handelsträdgårdsmästareforbund har beslutat undersöka möjligheterna att åstadkomma en effektivare rådgivning. Berörda odlare saknar i den nya organisationen den tidigare naturliga kanaliseringen av frågeställningar och rådgivning via kontor i . Behovet av rådgivning harju ingalunda minskat, utan i stället ökat, då det gäller att till de praktiska odlarna föra ut försöksresultat och andra rön, som gjorts för att åstadkomma goda odlingsresultat. Den nuvarande organisationen på trädgårdsområdet med elva tjänster i och tre i ger inte specialodlarna och trädgårdsmästarna i den naturliga kontakt med rådgivarna som är önskvärd. Tanken med att samla specialisterna i var ju att förbättra och effektivisera rådgivningen men för Blekingeodlarna har omorganisationen fått motsatt effekt. Enligt vår mening skulle den avsedda effektiviseringen kunna ernås, om det vid lantbruksnämnden i placerades en trädgårdsassistent. Med ett sådant arrangemang kunde specialisterna, som är placerade i , 1975/76: 506 effektivare än nu utnyttjas även till odlarnas i hjälp. Vid behandlingen av vår motion 1975:886 med samma syfte som denna, yttrade jordbruksutskottet bl. a. följande: 1 den mån nuvarande organisation på något håll leder till brister i rådgivningen till trädgårdsnäringen ankommer det på lantbruksstyrelsen att överväga vilka åtgärder som i form av omdisposition av personalresurserna eller eljest är möjliga för att komma till rätta med bristerna. Detta jordbruksutskottets uttalande har emellertid ännu inte medfört att lantbruksstyrelsen placerat någon trädgårdsassistent i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ytterligare en tjänst som trädgårdsassistent inrättas vid lantbruksnämnderna och placeras vid lantbruksnämnden i . () ()
mot · FZ02507 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 507 av fröken m. fl. om förbud mot automatspel Vårt hårt centraliserade samhälle kännetecknas bl. a. av brist på gemenskap människor emellan. Människor som inte klarar av att hänga med i konkurrensen på arbetsplatser och i skolor slås ut. Miljömässigt torftiga bostadsområden utan social och kulturell service eller möjlighet till sociala och kulturella aktiviteter har tillkommit - i takt med att centraliseringen ökar. Privata foretag söker kompensera tristessen med spel, som erbjuder konstlad spänning och omväxling. S. k. flipperspel, enarmade banditer och maskinbingohallar har växt upp som svampar ur jorden. Företagen inriktar spelverksamheten speciellt på hemarbetande, skolungdom och pensionärer - och spelhallarna förläggs nära skolor och köpcentra. Vi anser det angeläget att bryta utvecklingen mot tilltagande spel. Särskilt angeläget är det att s. k. enarmade banditer förbjuds. De enarmade banditerna är i regel placerade så att de är mycket lättåtkomliga på allmänna lokaler som kaféer och matställen. En stor del av "banditerna ägs av det amerikanska företaget som också etablerat sig i bingobranschen. beslöt att utan eget ställningstagande hänskjuta frågan om automatspel till 1972 års lotteriutredning. Utredningen lade som bekant 1975 fram ett delbetänkande om inrättande av ett statligt spelautomatföretag. har alltså tidigare utrett frågan. bör därför nu ta ställning i sakfrågan och begära förslag till bestämmelser om förbud mot automatspel. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar sig för förbud mot automatspel och hemställer om förslag från regeringen till lag om förbud mot sådant spel. () ()
mot · FZ02508 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 508 av i m. fl. om ett industriellt utvecklingscentrum för och De positiva erfarenheter som föreligger av verksamheten inom i övre (IUC) gör det möjligt att bedöma behovet av liknande satsningar inom andra delar av landet. Det statligt finansierade IUC i , som startades , har till uppgift att hjälpa i forsta hand den mindre och medelstora industrin med produktutveckling, dvs. med produktförbättring och produktförnyelse. Nuvarande resurser - 35 anställda och mät- och provningsinstrument för 2 milj. kr. - innebär att IUC kan bistå industrin med service i produktutvecklingsarbetets samtliga moment alltifrån en produktidés skisstadium till den färdiga produkten, dock med undantag för utvecklingskedjans marknad sföringsfas. Ett nära samarbete sker med de angränsande länens företagareföreningar vilka tjänar som lUC:s naturliga fältorgan. har på uppdrag av industridepartementet gjort en utvärdering av hittillsvarande erfarenheter av IUC. Med ledning bl. a. därav har man kommit till den uppfattningen att följande tre förutsättningar bör vara uppfyllda för att tillskapa industriella utvecklingscentra för andra områden i landet. Ett upptagningsområde för IUC bör vara relativt stort och omfatta flera län. I området bör finnas ett betydande bestånd av mindre och medelstora industriföretag som saknar egna produktutvecklingsresurser. Området karaktäriseras av alltför stort avstånd till privata konsulter inom produktutvecklingsområdet. och bör i detta sammanhang ses som ett område som till alla delar uppfyller nämnda kriterier för ett industriellt utvecklingscentrum. De fyra länen inrymmer ett stort antal små tillverkande företag. Enligt SCB-uppgifter för fanns det 4 510 tillverkande industriföretag med upp till 100 anställda. Det är väl känt att dessa företag har bristfälliga resurser för marknadsföring och produktförnyelse. Visserligen har företagareföreningarnas serviceresurser byggts ut på detta område men begränsats till information, kontaktförmedling och probleminventering. För det egentliga produktutvecklingsarbetet är företagen hänvisade till centrala institutioner och konsulter i och som företrädesvis betjänar och är inriktade på större företag. Ett IUC direkt anpassat för de mindre företagens behov skulle kunna spela en stor roll i deras utvecklingsarbete och därmed främja lönsamhet och sysselsättning. 1975/76: 508 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till inrättande av ett industriellt utvecklingscentrum för och .
mot · FZ02510 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 510 av m. fl. om möjlighet för företagareföreningar att bevilja lån för vissa konsultinsatser De statliga finansiella stöden till de mindre och medelstora företagen har vuxit i betydelse. Motiven för de ökade insatserna på detta område får ses mot önskvärdheten att trygga kapitalförsörjningen i utvecklingsbara företag, som saknar s. k. bankmässiga säkerheter. Härigenom kan företag ges möjligheter att utveckla sin verksamhet och skapa nya sysselsättningstillfällen. som de statliga kreditstöden ökat i omfattning och antal har kravet på insyn i och uppföljning av de företag som erhållit statligt finansiellt stöd också ökat. inrättades en expertgrupp inom med uppgift att som försöksverksamhet samordna uppföljning och bevakning av företag som erhållit statligt stöd. Denna verksamhet har främst varit inriktad på att lösa problem som uppkommit i nediäggningshotade företag. På länsplanet bär formellt ansvaret för den regionala uppföljningen. Det praktiska uppföljningsarbetet och bevakningen ombesörjs emellertid av länets företagareförening. Företagareföreningarna har här en viktig förebyggande uppgift, och det åvilar dessa att följa företagens verksamhet. Genom att inhämta uppgifter om resultatutvecklingen m. m. kan företagareföreningen få varningssignaler om företag som kan förväntas hamna i svårigheter eller upphöra. De åtgärder som bör genomföras kräver oftast medverkan av utomstående expertis, vilken de små företagen i en allvarlig situation ej anser sig kunna betala. Beloppen för dessa konsultinsatser är mycket blygsamma om de ställs mot den samhällsekonomiska effekten av att sysselsättningen kan tryggas för företagets anställda. som expertgruppen i m. fl. tvingas konstatera att resurser saknas för att vända en negativ utveckling i ett företag till en positiv. Ju tidigare i utförsbacken åtgärderna kan sättas in, desto större är chanserna att lyckas. Ofta finns det dock hos de mindre och medelstora företagen en obenägenhet att anlita utomstående konsulter. Finns det i företaget dessutom ekonomiska svårigheter kan detta faktum också bidraga till att önskvärda åtgärder ej kommer till stånd. För att hjälpa de mindre och medelstora företagen i ett allvarligt täge föreslås vidgade lånemöjligheter varigenom företag med vikande lönsamhet skall kunna få villkorliga lån för genomförande av erforderliga konsultinsatser. Systemet skulle i princip kunna jämföras med det stöd som under 1975/76: 510 senare år tillkommit för att stimulera industrin till utveckling av nya produkter och idéer. De villkorliga lånen för särskilda uppföljningsinsatser bör kunna åtstadkommas genom en ändring i kungörelsen för statens hantverks- och industrilånefond. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att som sin mening ger till känna att en ändring i kungörelsen för statens hantverks- och industrilånefond måtte komma till stånd, så att företagareföreningarna beredes möjlighet att bevilja villkorliga lån för genomförande av konsultinsatser för särskild uppföljning i enskilda företag. . () . ()
mot · FZ02513 · 1976-01-19 00:00:00 — 1975/76 513-521 Motion 1975/76:513 av m. fl. om tillfälligt arbetstillstånd för invandrare i visst fall För invandrare, t. ex. flyktingar, sorn kommer till utan att ha arbete och uppehållstillstånd ordnade i förväg, kan väntan på ett avgörande bli mycket långvarigt. På grund av att denna typ av invandring i stor utsträckning är koncentrerad till vissa polisdistrikt blir ärendeanhopningen hos polisen mycket stor och handläggningstiden mycket lång. Det är inte ovanligt att invandrare får vänta mer än ett halft år innan deras fall slutligt avgjorts av invandrarverket. Om invandrarverkets beslut blir föremål för överklagande kan väntetiden förlängas ytterligare . Eftersom vederbörande invandrare saknar arbetstillstånd kan ofta mycket svåra sociala situationer uppstå. I vissa fall tar personen i fråga ändå arbete men riskerar då att hamna hos mindre nogräknade arbetsgivare, som missbrukar invandrarens situation. För invandraren själv innebär det att han börjar sin vistelse i landet med att bryta mot lagen. I andra fall hänvisas invandraren till social understöd. Därmed är visserligen vederbörandes försörjning tryggad, men han tvingas till av passivitet, som kan visa sig socialt nedbrytande och som kan försvåra en anpassning till det svenska samhället, om han senare får arbetsoch uppehållstillstånd. Situationen förvärras av att invandraren också i övrigt lever förhållandevis isolerat från samhället. Den påtvingade passiviteten medan ett invandringsärende handläggs är naturligtvis påfrestande både för vuxna och för ungdom. För skolungdom i denna situation har dock problemet lösts genom att skolstyrelserna, genom direktiv från SÖ, ålagts att bereda invandrarbarn plats i skolan även om det inte är avgjort att de kommer att få stanna i landet. Det framhålls därvid särskilt att denna skolgång inte skall få betraktas som skäl för att vederbörande skall få stanna i landet. På samma sätt borde problemet för vuxna i samma situation kunna lösas. borde få rätt alt bevilja ett tillfälligt arbetstillstånd. Liksom när det gäller skolgång skulle det särskilt anges att arbete med tillfälligt arbetstillstånd inte skall få åberopas som skäl för att vederbörande skall få stanna kvar i landet. Syftet skall endast vara att underlätta invandrarens ekonomiska och sociala situation medan hans ärende handläggs hos myndigheterna. 1 IV75/76. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att invandrarverket skall få rätt att bevilja tillfälligt arbetstillstånd till en person för vilken frågan om arbets- och uppehållstillstånd är föremål för handläggning. () ()
mot · FZ02514 · 1976-01-19 00:00:00 — Motion 1975/76: 514 av m. fl. om samordningen mellan den regionalpolitiska planeringen och vägplaneringen beslöt 1972 om ett regionalpolitisk! Statliga myndigheter skall enligt förordnande lägga resultatet av länsplaneringen till grund för sin planering. har under rubriken gjort bedömningar av den regionala strukturen fram . Det är förståeligt att "vägtrafiksektorn som svarar för över 90 ° bedömningar skulle - om de förverkligades - leda till ytterligare utarmning av glesbygderna och tillväxt av de stora tätorterna. Enligt skulle i /A-region få en kraftig befolkningsminskning fram , och skulle det bli en koncentration inom regionen. Även Hudiksvall-Ljusdals A-region skulle minska sin befolkning väsentligt. Den framtida sysselsättningsfrekvensen skulle sjunka för regioner, medan den enligt Länsplanering 74 skulle öka . Expansion väntar man sig endast i storstadsregioner och regioner med primära centra och framför allt om det är fråga om primära centra i kustläge. utredning, som skall ligga till grund för väginvesteringarna, utgör ett hot mot regionalpolitiken och mot en positiv utveckling av regionerna i vårt land. Det är nödvändigt att samråd sker mellan centrala myndigheter och länsstyrelserna. Prognoser som läggs fram utan samordning och samråd kan få ogynnsamma styrande effekter på utvecklingen. Kommunernas möjlighet att inverka på vägplaneringen måste vidgas. Det kan ske genom att vägplaneringen samordnas med den fysiska riksplaneringen. Samordningen mellan de regionalpoltiska strävandena och annan samhällelig verksamhet är över huvud bristfällig. Det händer ofta att centrala myndigheter inte lägger länsplaneringens resultat som grund för sin planering. SJ kan försämra kommunikationerna för en region som riksdag och regering försöker stärka genom regionalpolitiska åtgärder. En domstol läggs ner, skolor läggs ner och busslinjer dras in. 1* IV75/76. Den samhälleliga verksamheten över huvud taget måste planeras med hänsyn till de regionala planeringsnivåerna, och samråd måste ske mellan de centrala myndigheterna och de regionala planeringsorganen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär 1. att vägplaneringen samordnas med den fysiska riksplaneringen, 2. att all samhällelig verksamhet skall planeras med hänsyn till de regionala planeringsnivåer som beslutas av , 3. att samråd bör ske mellan statliga myndigheter och de regionala planeringsorganen föratt uppfylla samhällets övergripande målsättning. . () i
mot · FZ02515 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 515 av herrar Stridsman och i Holmgården om försöksverksamhet i kommun med intensifierad sysselsättningsplanering Under innevarande budgetår pågår försöksverksamhet med intensifierad sysselsättningsplanering (IKS-verksamhet) i tolv kommuner. I pågår IKS-verksamhet inom kommunerna . Den bedrivna försöksverksamheten har visat att IKS-verksamheten är ett viktigt komplement till övriga sysselsättningsskapande insatser i glesbygden. har gjort en första utvärdering av den bedrivna försöksverksamheten. Det material som på utredningens uppdrag tagits fram visar att IKS-verksamheten är av stort värde, både ekonomiskt och socialt för de människor som på detta sätt får möjlighet till förvärvsarbete. Av det framtagna materialet framgår vidare att det till förhållandevis låga kostnader är möjligt att få fram lämpliga arbetsuppgifter i betydande antal. Därför menar sysselsättningsutredningen att det finns skäl att ytterligare utöka IKS-verksamheten i några kommuner och också inom nya verksamhetsområden. I skrivelse till har kommun anhållit att departementet utvidgar IKS-verksamheten till att omfatta även kommun. kommun framhåller i skrivelsen att kommunen är en glesbygdskommun med likartade problem i vad avser sysselsättningstillfällen som de kommuner där IKS-verksamhet pågår. Vi vill instämma med i dess skrivelse till om behovet av nya arbetstillfällen. Speciellt är svårigheterna stora för den ortsbundna arbetskraften. Enligt vår mening bör IKS-verksamheten utvidgas till att omfatta även kommun. Därmed skulle sysselsättningsutredningens uttalade mening kunna förverkligas, nämligen att - efter den gjorda utvärderingen - IKS-verksamheten bör prövas i ytterligare några kommuner. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att intensifierad sysselsättningsplanering bör utvidgas till att omfatta även kommun. () ()