ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02933 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 933 om utsmyckningen av banklokalen i det nya riksbankshuset De två tävlingar som bankofullmäktige arrangerat rörande utsmyckningen av banklokalen i det nya riksbankshuset har skötts på ett sätt som på en del håll givit upphov till invändningar. Den första tävlingen vanns av konstnären , men varken hans eller något av de andra verk som ingick i tävlingen ansågs kunna användas. Därför utlystes en ny tävling, till vilken bl. a. även konstnären inbjöds. 1 programmet för tävlingen betonades att förslagen borde handla om verksamhet eller bankväsendet i övrigt. Ett figurativt verk begärdes. Inlämnade programenliga förslag betalades med . Däri inbegreps materialprov i gobelängutförande enligt den teknik konstverket avsågs utföras i. Tävlingen vanns av , och tävlingsjuryn gav starka förord för att förslag skulle komma till utförande. Riksbankschefen ville emellertid inte acceptera förslaget utan lät något senare ta fram ett förslag av från den första tävlingen. Det bör framhållas att hade avsagt sig deltagande i den nya tävlingen. Denna - som enligt , , drog en kostnad av . - hade alltså genomförts helt i onödan. Dessutom frångicks programmet för tävlingen genom att ett abstrakt förslag utvaldes. Bankofullmäktige desavouerade också sina sakkunniga. KRO har i flera skrivelser begärt en förklaring till att juryns förslag frångicks. Med stöd av det anförda hemställs att i samband med behandlingen av förvaltningsberättelse för prövar riksbankschefens och bankofullmäktiges agerande i samband med den konstnärliga utsmyckningen av banklokalen i det nya riksbankshuset.
mot · FZ02936 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 936 av m. fl. Lantbruket har blivit en alltmer kapitalkrävande näring. Särskilt för nystartande är det mycket svårt att lösa finansieringsfrågan utan att likviditeten blir ytterst ansträngd. Samhället medverkar på olika sätt till att reducera dessa problem, främst genom lantbruksnämndernas kreditgarantigivning. Det är emellertid mycket svårt att starta ett landbruksföretag som är tillräckligt stort för att ge sysselsättning åt en familj utan att vederbörande disponerar ett betydande eget kapital. Enligt vår uppfattning måste därför ytterligare åtgärder vidtas för att begränsa behovet av eget kapital för nystartade. Samhället måste också i högre grad än som är fallet tillse att lämpliga låneformer och kapital står till förfogande förden fortlöpande rationaliseringen, som i regel förutsätter långsiktiga investeringar. Hypotekslån är med hänsyn till de långa amorteringstiderna en attraktiv låneform. Efterfrågan överstiger också mycket kraftigt tillgången trots den ökning av Hypoteksbankens limit som skett . Hypoteksföreningarnas lånekö har därför vuxit successivt. Enligt uppgift från Hypoteksbanken var lånekön 1 404 milj. kr., vilket innebär att den ökat med 448 milj. kr. En analys av lånekön visar att den fördelar sig med 875 milj. kr. på låneansökningar ingivna 1975, 354 milj. kr. faller på år 1974,146 milj. kr. och 27 milj. kr. Hypoteksbankens emissionstillstånd omfattade 375 milj. kr. Om ingen utökning av emissionsbeloppet sker, blir väntetiden för lånesökandena i genomsnitt . Denna situation är högst otillfredsställande. Under en följd av år har denna fråga varit uppe till diskussion vid LRF:s riksförbundsstämmor, varvid krav rests på att lantbrukets försörjning med långfristiga krediter skulle förbättras genom ökning av hypoteksföreningarnas kreditvolym. En höjning av Hypoteksbankens limit till 500 milj. kr. skulle göra det möjligt att förkorta väntetiden för nytillkommande lånesökande med ungefär . Vi anser att en sådan målsättning i nuvarande läge är realistisk. Med hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförts rörande förbättring av lantbrukets kreditförsörjning.
mot · FZ02939 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 939-944 Motion 1975/76:939 av m. fl. om utredning rörande avskaffande av nickelmynt drabbas mellan 400 och 500 människor av nickelallergi. Det är framfor allt kvinnor som drabbas. I finns omrking 10 000 kvinnor med nickelallergi. Särskilt besvärande, såväl medicinskt som socialt, är det när sjukdomen yttrar sig i handeksem. Möjligheten att bota handeksem är mycket liten, eftersom det är svårt att få det läkt igen, då nickel lätt tränger in i den skadade huden. Nickel förekommer i många av de föremål som finns runt om oss. De som drabbas av nickelallergi utestängs därför från olika yrken, och den kan också tvingas till omskolning. Nickel finns bl. a. i våra mynt, och särskilt utsatta är de som i sitt arbete handskas med mynt. Många har måst omskola sig, eftersom nickelkontakten genom mynt omöjliggör fortsatt arbete vid kassorna i varuhus, banker och post men också som affärsbiträde och servitris. Eftersom det i våra mynt ingår nickel - i nyare mynt till och i de något äldre till - borde man undersöka, om det inte vore möjligt att helt utesluta nickel i mynten och i stället använda metaller som inte har några biverkningar och som inte ger upphov till allergier. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av möjligheterna att utesluta användning av nickel vid tillverkning av mynt. () () I 1975/76 3 sami.
mot · FZ02941 · 1976-01-27 00:00:00 — om prövning av vissa datainvesteringar Statskontoret förvaltar statens datamaskinfond. Anskaffningsärenden som rör datamaskinutrustning för ett värde större än skall underställas regeringens prövning. Förutom frågan om själva investeringen behandlar regeringen ofta även planeringen av datasystemet i dess helhet. Kontrollen över maskininvesteringarna innebär därför även en värdefull kontrollstation även för systeminvesteringarna. bemyndigande till regeringen lämnas däremot utan uppdelning på preciserade ändamål. Som framgår av min fråga till finansministern har jag uppfattat att bemyndigandet ett visst år endast kan avse de ändamål som räknas upp i motsvarande äskande för statens datamaskinfond. Större investeringar borde åtminstone finnas omnämnda. Som framgår av finansministerns svar på min fråga räknar dock departementet alla system som anmäls till , om nämnts i fondäskande. Då summan av alla omnämnda system numera motsvarar i stort sett alla statliga system har således kontroll över bemyndigandena minskat till meningslöshet. har dock anledning att resonera som regeringen visavi statskontoret. Investeringsgränsen bör dock sättas högre än . Investeringar i maskinvara eller programvara som överstiger bör således underställas prövning. insyn bör även stärkas på så sätt att regeringen i efterhand redovisar samtliga beslutade dispositioner av dels bemyndiganden, dels fondens investeringsmedel. De är inte fler än att de kan tabuleras i budgetpropositionen. Åberopande det anförda hemställes att beslutar 1. att alla datainvesteringar överstigande 1 milj. kr. skall underställas prövning, 2. att ge regeringen till känna att beslutade dispositioner redovisas i efterhand.
mot · FZ02942 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar och i om avslag på regeringens förslag om bemyndigande att beställa Till Statens datamaskin/ond: Anskaffning av datamaskiner föreslås för /77 ett investeringsanslag på 115 milj. kr. Dessutom begärs bemyndigande att beställa datamaskinutrustning för ytterligare 125 milj. kr. Med tanke på de beställningstider, som gäller för leverans av datamaskinutrustning, kan vi inte nu motsätta oss investeringsanslaget för budgetåret. Detta svarar mot tidigare bemyndigande. Vi vill emellertid erinra om att vi tidigare motionsledes motsatt oss sådana bemyndiganden. Vi har begärt, att regeringen skall lämna en redogörelse för hittillsvarande erfarenheter av tidigare investeringar i datamaskinutrustning, och att begärda bemyndiganden skall avslås i avvaktan därpå. har inte fått den begärda redogörelsen och utvärderingen av gjorda datamaskininvesteringar. Enligt vår uppfattning bör emellertid få ta del av en sådan utvärdering, innan nya bemyndiganden lämnas till ytterligare beställning av datamaskinutrustning. Mot denna bakgrund hemställes att avslår regeringens förslag om bemyndigande på 125 milj. kr. för beställning av datamaskinutrustning. () ()
mot · FZ02943 · 1976-01-27 00:00:00 — om de kommunalekonomiska konsekvenserna av avsättningar till arbetsmiljöfonder m. m. Primärkommuner och landsting brottas med avsevärda ekonomiska svårigheter och dessa förvärras av den osäkerhet som skapas genom att beslutar om åtgärder som får konsekvenser för kommunernas skatteunderlag utan att någon kartläggning av dessa konsekvenser verkställts. Som påtagliga exempel på detta kan nämnas besluten om avsättningar till arbetsmiljöfond och besluten om fondering av s. k. övervinster. Från budgetarbetet vet man vilka problem som skapades genom att särskilt juridiska personers skatteunderlag blev väsentligt lägre än beräknat. Det skulle vara värdefullt med en kartläggning av det verkliga utfallet av dessa två beslut när det gäller den kommunala ekonomin. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en kartläggning av de kommunalekonomiska konsekvenserna av avsättning till arbetsmiljöfonder och fondering av s. k. övervinster.
mot · FZ02945 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 945-951 Motion 1975/76: 945 om slopande av vägtrafikskatt för brandbil m. m. I SFS 1971:1220 om ändring i förordningen (1922:260) om automobilskatt anges i 2 § b) bl. a. att automobil eller släpvagn, som är inrättad uteslutande för brandväsen , så ock annan automobil med tillhörande släpvagn, därest automobilen eller släpvagnen användas uteslutande för brandväsen och äro försedda med tydlig beteckning, utvisande att de tjäna brandväsendet är frikallade från skatteplikt. Omläggningen till centralt fordonsregister med åtföljande kodifiering av fordonstypen innebär att ett antal olika fordonstyper, bl. a. sådana som anskaffats och utrustats med materiel avsedda för räddningstjänst (jfr brandförsvarets vidgade ansvar SFS 1974:80), kommer att beläggas med skatteplikt. En arbetsgrupp med deltagare från statens brandnämnd, , trafiksäkerhetsverket och har diskuterat den uppkomna situationen. Därvid konstaterades att kärnpunkten var att den enskilde besiktningsmannen vid nyregistrering skulle avgöra om fordonet uteslutande inrättats för brandväsendet, dvs. - enligt trafiksäkerhetsverkets och tolkning - med stor svårighet kan utnyttjas för annat ändamål. Ett sådant avgörande torde vara alltför svårt, enär bedömningen skiftar från en besiktningsman till en annan. Detta faktum återspeglas f. ö. av att en större brandfordonstillverkare numera inregistrerar sina tillverkade fordon på annan ort för att få rätt bedömning dvs. kod 75 brandfordon, i besiktningsinstrumentet och därmed skattebefrielse. Det synes sålunda angeläget med en översyn av såväl vägtrafiklagen, vari bl. a. anges fordon som användes vid eldfara, som fordonsskattekungörelsen kommer till stånd i avsikt att erhålla en enhetlig och tidsenlig bedömning av här aktuella fordon i berört avseende. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att fordon inrättade för brandväsende och räddningstjänst befrias från skatteplikt. 1 1975/76 3 sam!.
mot · FZ02946 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 946 om information till skattskyldig om det totala skatte- och avgiftsuttaget, m. m. Svenska folket äger rätt att sig självt beskatta genom sina representanter i . För att medborgarna skall kunna fatta beslut om skatternas höjd bör de ha ett visst beslutsunderlag. saknas emellertid fakta om skattetryckets genomsnittliga storlek. En normalinkomsttagare, som 1976 förtjänar , betalar 40,5 96 i inkomstskatt (prop. 1975:92 s. 100). Många medborgare föreställer sig att denna siffra är ett uttryck för skattetryckets tyngd. Men så är inte fallet. I det totala skattetrycket ingår också dolda skatter såsom arbetsgivaravgifter och varuskatter. En person med årsinkomst på . skall enligt lag belastas med följande arbetsgivaravgifter, som hans arbetsgivare skall ta från den anställdes produktionsresultat före löneredovisningen: Y rkesskadeförsäk ri ng En 60 000-kronorsinkomsttagare har alltså i själva verket tjänat ihop . Av detta belopp går . bort i olika löneskatter, och . tas i inkomstskatt. Summan av dessa blir , vilket utgör av det intjänade beloppet på . Härtill kommer olika indirekta skatter såsom mervärdeskatt och punktskatter av flera slag. Dessa uppgick till av konsumtionen. Den offentliga sektorns inkomster från indirekta skatter (exkl. allmän arbetsgivaravgift) var , och den privata konsumtionens samt den offentliga sektorns förbrukning av marknadsprodukter uppgift till . Om någon tillfällig skattesänkning inte vidtas 1976 kan motsvarande relation (28,8/131,6 = 21,9 96) antas råda även . Efter det att inkomstskatten är dragen har en person med . kvar till konsumtion. Av dessa går då till indirekta skatter, vilket blir . Av de intjänade ("bruttoinkomsten) går således följande belopp bort i skatter: Skattesumma 49 456 64,0 Nettoinkomst 27 870 36,0 Bruttoinkomst 77 326 100,0 Det totala skattetrycket inkl. avgiftsuttaget för en normalinkomsttagare är alltså inte utan 64 96, vilket blir mer eller med andra ord: skattetrycket är 60 96 högre än vad inkomstskatteuttaget visar. Från demokratisk synpunkt måste det vara av utomordentligt stor betydelse att medborgarna upplyses om vad de egentligen betalar i skatter och avgifter.Medborgarna skulle t. ex. kunna upplysas om skatte- och avgiftstryckets höjd i samband med utsändandet av de årliga inkomstuppgifterna från arbetsgivarna. Påen särskild blankett skulle arbetsgivaren kunna ange hur stora delar av den utbetalade bruttoinkomsten som gått till olika former av skatter och avgifter och därmed lämna besked om vilket socialt skydd dessa avgifter innebär för den anställde. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen hemställa att får i uppdrag att utarbeta blanketter och anvisningar för angivande av det totala skatte- och avgiftsuttaget och vilket försäkringsmässigt och socialt skydd dessa avgifter innebär.
mot · FZ02947 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 947 om sänkt marginalskatt i vissa fall En arbetare förtjänar 1976 . Marginalskatten i detta inkomstläge är i medeltal - i vissa kommuner t. o. m. Marginalskatter av denna storlek innebär att det ej blir meningsfullt för den anställde att ta övertidsarbete, skiftarbete, extraarbete samt arbete för befordran. Ett exempel på marginalbeskattningens orimliga följder är resultatet av övertidsarbete för en normal arbetare. Lönen per limme tillägg är . För detta måste arbetsgivaren för att täcka arbetsgivaravgifter och sociala kostnader avsätta (källa: informationsbladet Aspekten, s. 3). Av en kostnad på . för arbetsgivaren får den anställde endast behålla . För att i någon mån underlätta övertidsarbete etc. borde marginalskatten ej få överstiga maximalt . En sådan reform av skatteskalorna kan, om ingen annan uppjustering görs, beräknas kosta . Detta belopp är ungefär lika stort som de extrainkomster staten får till följd av den progressiva skatteskalan vid en 10-procentig allmän inkomstökning. En marginalskattereform skulle således endast ge upphov till en utebliven extra inkomstökning och alltså ej innebära något inkomstbortfall för staten. Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om att skatt på övertidsarbete och extrainkomster maximalt får uppgå till fr. o. m. .
mot · FZ02953 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 953 av i Orebro m. fl. om avdragsrätten vid beskattning av rörelse ATP-avgiften, socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen, sjukförsäkringsavgiften och den allmänna arbetsgivaravgiften har i samband med de senaste årens skatteomläggningar blivit en alltmer betydelsefull del av en rörelseidkares kostnader. Avgifter för anställd personal får bokföras som kostnad i rörelsen och i deklarationen avdras under förvärvskällan rörelse. Detsamma gäller de avgifter som belöper på företagarens egen inkomst om denne bedriver sin rörelse som aktiebolag och tar ut lön ur bolaget. Beträffande egenavgifterna för den som bedriver sin rörelse i form av enskild firma eller handelsbolag gäller andra beskattningsregler. Egenavgifterna får inte dras av som kostnad under det år de betalas. Avgifterna debiteras och inbetalas i stället efter i princip samma regler som gäller för inkomstskatt. Avdrag för avgifterna får ske vid nästa taxering under . Genom dessa särregler uppstår för innehavaren av enskild firma eller handelsbolag avsevärda problem i skattehänseende, t. ex. Påfrestningarna på likviditeten blir mycket kännbara de år avgifterna höjs eller då nya avgifter införs. Detta är särskilt påtagligt i samband med nyetablering av rörelse då företagaren måste betala fulla avgifter men saknar avd ragsmöj I igheter. De särbehandlade företagarna drabbas av en dubbel beskattningseffekt då egenavgifterna beräknas på ett avgiftsunderlag som inte reducerats med därpå belöpande avgifter. Sålunda utgår avgift på avgiften. Avgifterna kan ibland inte alls dras av. Detta gäller om företagaren på grund av dödsfall, förluster eller av annan anledning saknar beskattningsbar inkomst året efter avgiftsdebiteringen. I förarbetena till den aktuella lagstiftningen finns inte något klart uttalat syfte att reducera avdragsmöjligheterna för vissa företagares avgifter. Under lagstiftningsarbetet synes inte heller avsikten ha varit att belasta företagare med enskild firma eller handelsbolag med högre skatt än innehavare av aktiebolag. Olikheten i regelsystemet kan förklaras av att folkpensionsavgift och sjukförsäkringsavgift från början hade en personlig karaktär och debiterades efter försäkringsmässiga grunder. Sedan principerna för avgiftsuttaget väsentligt ändrats framstår det som ett rimligt rättvisekrav att skattemässig neutralitet åstadkommes mellan olika företagsformer. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om sådana lagändringar att samtliga avgifter blir avdragsgilla i den förvärvskälla vartill verksamheten hör. . () i . () i L. () i () i Stenkyrka
mot · FZ02955 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 955 av herr förste vice talmannen m. fl. om skattefrihet för maltdryck med högst alkoholhalt Skatten på malt- och läskedrycker utgår f. n. med följande skattesatser per liter: lättöl , pilsner , mellanöl , starköl och för läskedrycker med per liter. För svagdricka utgår ingen skatt. Av författningens definition framgår att dryckerna uppdelas i två klasser, nämligen maltdrycker och läskedrycker. I fråga om lättölet föreskrivs att "lättöl skall anses som färskt, om det är jäsande eller eljest innehåller jäst. Annat lättöl betecknas som lagrat. För "färskt lättöl utgår inte någon skatt. 1 smakavseende skiljer sig dryckerna genom att läskedryckerna betecknas som "söta medan maltdryckerna anses "beska. Många tycker inte om de söta dryckerna utan föredrar de beska. Då uppkommer emellertid komplikationen att man inte har kunnat få en besk alkoholfri dryck, dvs. I flera länder har man ny lyckats tillverka ett alkoholfritt öl som i smak är likställt med öl men som endast innehåller alkohol. Vid import har detta alkoholfria öl av generaltullstyrelsen klassats som lättöl och belagts med tull och skatt som lättöl. Vid import eller licenstillverkning tillkommer kostnader som gör att det alkoholfria ölet kommer att kosta ca mera per flaska än lättölet. Tillverkningsmetoden bör inte vara avgörande för hur en dryck beskattas utan det bör vara den negativa effekten av berusning, hälsorisker o. d. som avgör beskattningens storlek. Då det måste vara synnerligen angeläget att konsumtionen av alkoholfritt öl främjas bör en skatteklass 0, på samma sätt som förekommer i och , införas. Denna skatteklass bör gälla för maltdrycker med högst alkoholhalt. Med anledning av vad som sålunda anförts hemställer vi att beslutar införa en skatteklass 0 för maltdrycker med högst alkoholhalt. () () () i Agnäs
mot · FZ02956 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 956 av herrar och i om närvarorätt för suppleant i taxeringsnämnd Oklarhet råder om suppleant i taxeringsnämnd har rätt att närvara vid sammanträde med nämnden utan att vara kallad att tjänstgöra i ordinarie ledamots ställe. gjorde en framställning i detta ämne till regeringen. Regeringen hänvisade då till det utredningsarbete angående taxeringsarbetets forsta instans som pågick inom statskontoret och . En motion i samma ämne till riksdag (1974:940) avslogs med hänvisning till det utredningsarbete som avsågs ligga, till grund för en proposition i ämnet. 1 propositionen 1975:87 föreslog regeringen nya riktlinjer förändrad skatteadministration och taxering i första instans. Förslaget antogs av . beslut innefattade emellertid ej bestämmelser om suppleants närvarorätt i taxeringsnämnd, varför frågan måste anses vara lika oklar som då justitieombudsmannen först aktualiserade frågan . Enligt vår mening är det nu angeläget att frågan regleras och att ingen tvekan skall råda om suppleants närvarorätt i taxeringsnämnd. Vi konstaterar att skatteutskottet vid behandling av den ovan nämnda motionen anförde att man i princip ansluter sig till uppfattningen att man inte utan starka skäl bör hindra suppleanter att i bl. a. förkovrande syfte närvara vid taxeringsnämndernas sammanträde". Utskottet förutsatte även att utredningen skulle beakta de synpunkter som framfördes i motionen. Så förefaller emellertid inte ha skett. Det kan vara motiverat att i korthet återge justitieombudsmannens synpunkter på denna fråga i samband med att den aktualiserades . JO uttalade att gällande bestämmelser i taxeringslagen är svårtolkade och knappast ger något svar på frågan om suppleants rätt att närvara vid taxeringsnämnds sammanträde. Olika synpunkter har i de yttranden, som JO inhämtade, anförts på hur frågan bör lösas. För egen del ifrågasatte JO, om man inte helt enkelt kan stadga att suppleant alltid får närvara men äger deltaga i överläggning och beslut endast när han trätt i ledamots ställe. Denna ståndpunkt synes väl underbyggd. Som en avgörande synpunkt framstår att suppleanterna bör kunna förvärva kännedom om taxeringsnämndens arbete genom att närvara utan att själva träda i ledamots ställe. Inte minst med hänsyn till taxeringsnämndernas krävande och viktiga arbete är det angeläget, att suppleanterna, då de får tjänstgöra, har så pass stor erfarenhet att de kan göra verkliga insatser. Däremot finns det knappast skäl att ge suppleant rätt att yttra sig i ärendena, om han inte tjänstgör i ledamots ställe. Det kan noteras att i yttrande till JO uttalade att reglerna om sekretess och tystnadsplikt inte lägger hinder i vägen för att låta suppleanterna närvara. Med stöd av det anförda hemställs att anhåller hos regeringen om förslag till sådan ändring i taxeringslagen, att suppleant i taxeringsnämnd får rätt att närvara vid sammanträde även då han inte trätt i ledamots ställe. H. ()