mot · FZ02634 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 634 av herrar och om ökat prisstöd för renkött I budgetpropositionen (1975/76:100 bilaga 11, C5. Stöd lill jordbruket i norra ) föreslås att gållande pristillägg för renkött uppräknas till /ren från nuvarande /ren (ändrat , JoU 1974:29). (), som företräder samerna i i såväl närings- som kulturfrågor jämte minoritetsfrågor i övrigt, har senast aktualiserat höjning av pristillägget. I framställning till jordbruksnämnden har riksförbundet hemställt om höjning av pristillägget på renkött lill /ren med hänvisning till att 10 milj. kr. tillförts jordbruket i norra och fördelats som kostnadstillägg vid slakt. uppvaktade SSR jordbruksministern och gjorde då framställning om höjning av pristillägget med /ren efter att gjort en ingående utredning av prisutvecklingen för renkött i förhållande till dels andra köttslag i , dels till motsvarande stöd till renkött i . Med hänvisning till vad uttalat i samband med ovan nämnda höjning av pristillägget till renkött (JoU 1974:29) om att det förutsatts att rennäringen bör få en med jordbruksnäringen i norra analog behandling i nu förevarande avseende och till resultatet av SSR:s utredning finnér vi att den föreslagna höjningen av pristillägget är för låg. har också framkommit att det för samerna i ogynnsamma prisstödet gör att slakten i gått ned, vilket skapar risk för friställningar vid slakterier, vilka till avgörande delen är belägna i orter med svag sysselsättning bl. a. , , , . SSR:s nämnda utredning visar att utvecklingen av renköttpriserna är i hög grad ogynnsam såväl i jämförelse med andra köttslag i som med statliga stödet till renköttet i , där stödet f. n. är 20-25 Nkr./kg varav 5:20 i prisstöd. 1 utgår för exempelvis nötkött 3:30/kg som ersättning till jordbruket p. g. a. prisstoppet förutom vissa extra ersättningar relaterade till förändringar av världsmarknadspriset. Ersättningen för lammkött är f. n. Denna ersättning har dock till viss del sin grund i den successiva utvecklingen av mellanprislinjen . Renkött är en av de köttvaror som ligger utanför jordbruksprisregleringen. Trots detta har producentpriserna kunnat höjas. Bakom detta ligger att varan konkurrerar med övriga köttslag på marknaden och på dessa sker prishöjningar inom jordbruksavtalets ram. I takt med bl. a. ökade nötköttspriser har därför priserna på renkött kunnat höjas. Detta exempel har tidigare även gett renköttsproducenterna viss kompensation för höjda produktionskostnader. Fr. o. m. 1973, dvs. då prisstoppet infördes på baslivsmedlen, uppstod dock en ny situation. Producentprishöjningarna på nöt- och griskött har endast delvis slagit igenom i höjda partipriser. Utbetalningen till producenterna har i stället i stor utsträckning skett via statsbudgeten. Resultatet har blivit ett förändrat konkurrensläge för renkött, vilket påverkat prisutvecklingen till renägarna. Den förändrade prissituationen för renköttsproducenterna beskrivs bl. a. i bilaga 1. Där framgår att producentpriserna inkl. maximalt k vantitetstillägg och statligt pristillägg ökat från . Ställs denna prishöjning i relation till konsumentprisindex utveckling framgår att realpriset sjunkit med 1 jämfört med . Görs motsvarande jämförelse vid fall av leverans av mindre än 240 renar (vilket är flertalet) har realpriset sjunkit med 9 ", . Prisutvecklingen kan även jämföras med prisförändringarna för nöt- och lammköttsproducenterna. utbetalades i genomsnitt /kg till nötköttsproducenterna, dvs. /kg mindre än till renköttsproducenterna detta år. Av uppställningen framgår att denna differens minskat kraftigt. Ställs realprisutvecklingen för nötkött i relation till realprisutvecklingen för renkött framgår den oförmånligare utvecklingen för renköttet än tydligare. Fram t. o. m. noteras nämligen en realmässig prisförbättring för nötkött med 13 °<> . En liknande bild av utvecklingen erhålls då prisutvecklingen för får- och lammkött jämförs med renkött. Givetvis bör prisutvecklingen ställas i relation till de kostnader som förekommer i produktionsgrenen. Vad gäller renskötseln varierar dock dessa kraftigt. Det föreligger därför stora svårigheter att ta fram en fullständig produktionskostnadskalkyl. Bland de kostnader som förekommer i renskötseln kan dock nämnas: Drivmedelskostnader (skoter, bil) Transportkostnader (av slaktdjur och personal) Foder (stödutfodring, förekommande i allt större utsträckning) Tekniska anläggningar (reparationer m. Löner och drivmedel utgör två stora kostnadsposter inom renskötseln. Relativt sett är dessa sannolikt mer dominerande än i jordbruksproduktionen i genomsnitt. Kostnadsutvecklingen inom jordbruket beräknas bl. a. via produktionsmedelsprisindex. I detta index ingår flera delkomponenter. Ett studium av dessa delkomponenter i förhållande lill produktionsmedelsprisindex totala utveckling bör ge en relativt god belysning av kostnadsutvecklingen inom rennäringen. I bilaga 2 finns en sådan jämförelse. Där framgår bl. drivmedelskostnaderna stigit betydligt mer än det genomsnittliga produktionsmedelsprisindex. Samma förhållande gäller lantarbetarlönerna. Som framgår av bilaga 1 är realpriset (index) för nötkött 1975 113 enheter, medan motsvarande för renköttet är 99. En uppräkning av realpriset för renkött till nivå 113 medför ett producentpris av /kg vilket innebär en skillnad på /kg. Motsvarande uppräkning i förhållande till lammkött med index 115 enheter gör en skillnad av /kg allt i förhållande till baspriset för renkött inkl. pristillägget /kg. Omräknat i förhållande till pristillägget på renkött (medelslaktvikt ca /ren) medför detta en höjning av pristillägget med /ren. Det skall understrykas att denna höjning endast medför att nivå återställs. En uppräkning till lägst /ren av pristillägget kan med hänvisning till pris- och kostnadsutvecklingen inom rennäringen göras redan nu utan att resultatet av översynen av stödet till jordbruket i norra behöver inväntas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att prisstödstil lägget förrenkött fr. o. m. /77 uppräknas till /ren vilket medför att anslaget C.5 Stöd till jordbruket i norra uppräknas med 1,5 milj. kr. () () A VRÄKNINGSPRISER (KR/KG) (Årsgenomsnitt där ej annat anges) Kvantitetstillägg (max) (mer än 240 renar) Statligt pristillägg kr/ren öre/kg ca Totalt pris till producent för totalt pris Realprisutveckling baspris inkl. statligt *Ej representativt på grund av att andelen får är betydligt större än för året som helhet. KOSTNADSUTVECKLING FÖR OLIKA PRODUKTIONSMEDEL INOM Index har omräknats till Maskiner och redskaps underhåll Maskiner och redskaps avskrivning Lantarbetarlön, genomsnitt som användes i jordbrukets totala kalkyl Kr/timme Prtxhtkiionsbalans i tor renkiitt