mot · FZ022547 · 1976-05-05 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:207 om finansiering av stålverk i I propositionen 1975/76:207 hemställer regeringen att godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna för fullföljande av projekteringen av en stålverksutbyggnad i och att för detta ändamål dels lämnar ett lån till () på 275 milj. kr., dels anslår 175 milj. kr. för aktieteckning i Statsföretag. De föreslagna riktlinjerna innebär att NJA skall genomföra utbyggnaden av ett metallurgiskt centrum i , i första hand anpassat till den svenska stålindustrins behov, och att denna utbyggnad skall ge minst samma sysselsättningseffekt som angavs vid beslutet om 80 1974, dvs. 2 300 personer. Enligt propositionen bör huvuddelen av ämnesproduktionen kunna levereras till ett valsverk, i vilket NJA harägarintresse. och integrerat med uppförandet av ett nytt stålverk för produktion av ämnen bör enligt propositionen resurserna för valsning och vidareförädling inom NJA:s nuvarande ståldivision väsentligt förstärkas. Modifierad inriktning av 80-projektet. Under denna rubrik redovisas i propositionen de ändringar som föreslås i de tidigare redovisade planerna. Det är emellertid inte fråga om ändringar av en art som kan kallas modifieringar. Vad som hänt är att regeringens ursprungliga, i valrörelsen framkastade idéer, vilka sedan fördes vidare i proposition , har visat sig helt ohållbara. Vad som skisseras är ett helt nytt projekt. Ursprungligen tänkte man sig att 80 skulle exportera och därmed förbättra den svenska handelsbalansen. tänker man sig produktion för den inhemska marknaden. Ursprungligen tänkte man sig att avsätta produkterna på en snabbt växande marknad för stålämnen. tänker man sig en valsning av produkterna, mer eller mindre i egen regi. Ursprungligen tänkte man sig att tillverka ämnen. tänker man sig att tillverka . Ursprungligen tänkte man sig att 80 skulle utvecklas fristående från gamla NJA. tänker man sig att utbyggnaden skall ske inom och i anslutning till NJA. Ursprungligen tänkte man sig att verket skulle stå klart för leveranser 1978-1979. tänker man sig att produktionsstart skall kunna ske 1981. Ursprungligen tänkte man sig att projektet skulle ge en strålande lönsamhet. tänker man sig att med en omläggning av projektet försöka hålla nere förlusterna. Industriministern gör i propositionen gällande att den föreslagna helom1 1975/76. läggningen beror på faktorer som man inte kunnat förutse. Oljekrisen t. ex. skulle enligt honom ha kullkastat kalkylerna genom att driva investeringskostnaden i höjden. Vad inflationen beträffar finns det anledning att erinra om att den ursprungliga kostnadsberäkningen var angiven i löpande penningvärde och att således en viss inflation var medräknad i kalkylerna. Dessa kalkyler presenterade regeringen för efter det att oljekrisen utlösts. Därför borde prisstegringarna, vilka f. ö. redan då klart avtecknade sig, ha varit helt möjliga att förutse. Om inflationen verkligen varit den utlösande orsaken till omprövningen av stålverksprojektet, hade dessutom funnits anledning att tidigare genomföra de omdispositioner som föreslås. 1 stället har industriministern varit kategorisk i sina uttalanden om fullföljande av projektet vid alla de tillfällen då kalkylerna ifrågasatts. efter beslut om byggande av 80 hade de beräknade sammanlagda kostnaderna för projektet stigit med 900 milj. kr., dvs. med i det närmaste . Från moderat håll gjordes gällande att stålverksprojektet skulle dra en kostnad som låg . än av regeringen beräknade . Industriministern ironiserade då över denna bedömning. förväntades kostnaderna bli . Detta belopp skall jämföras med det i årets proposition angivna intervallet 7 750-8 100 milj. kr., inom vilket kostnaderna priser numera bedöms ligga för de ursprungliga stålverksplanerna. Inkl. två valsverk och i löpande priser skulle hela projektet enligt uppgift i propositionen nu kosta 16 000 milj. kr. Även bedömningarna av marknadsutsikterna har visat sig felaktiga. Produktionskapaciteten i världen skulle enligt regeringens mening 1974 behöva öka med i storleksordningen hundra gånger den projekterade kapaciteten hos 80 för att kunna tillgodose den förväntade efterfrågan på stålämnen . Intresset för ämnesköp, meddelade industriministern när skulle ta ställning till stålverket, har tagit sig uttryck i leveransförfrågan som betydligt överstiger stålverkets kapacitet enbart från svenska företag har NJA fått förfrågningar på framtida ämnesleveranser motsvarande mer än en fjärdedel av den produktion som förutsätts. Men när man nu gör gällande att marknadsutsikterna plötsligt ändrats till det sämre och att detta föranleder omläggning av projektet är även detta felaktigt. När det från moderat håll - mot bakgrund av den dåliga stålkonjunkturen - väcktes tvivel om realismen i marknadsbedömningarna, avfärdade industriministern våra farhågor genom att hävda att beslutet om 80 bygger inte på den tillfälliga konjunkturen som råder . I Statsföretags brev av sägs bl. Fortsatt utrednings- och projektarbete inom NJA visade emellertid att tillfredsställande företagsekonomiska förutsättningar för projektets genomförande saknades samt att det tidigare angivna investeringsbehovet kraftigt 1975/76: 2547 Vid sitt sammanträde beslutade därför att ytterligare utredningar måste göras innan förnyad ställning kunde tagas. Industriministern måste ha fått information därom. Trots detta deklarerade industriministern så sent som : En del har ifrågasatt om projektet skall genomföras. Regeringens bedömning är att den utomordentliga regionalpolitiska och industriella betydelse verket har gör det nödvändigt att fullfölja planerna och vi skriver därför nu på ett förslag om fullföljande av 80. T rots dessa utfästelser meddelades endast att stålverket måste kraftigt bantas p. g. a. ändrade marknadsbedömningar och överraskande kostnadsstegringar. Det som under denna korta tid verkligen ändrats i förutsättningarna var att NJA-chefen sagt upp sig på grund av inre stridigheter om projektets hållbarhet. Från moderat håll har även tidigare riktats stark kritik mot regeringens planer. Vid riksdagsbehandlingen yrkade vi i vår partimotion på att 80:s finansiering skulle ske genom aktieteckning på den öppna marknaden, varvid svenska stålföretag skulle inbjudas att ingå som delägare varigenom sakkunskap och erfarenheter och önskvärd riskspridning skulle åstadkommas. Vi yrkade även på att ett program möjligt skulle framläggas i syfte att stödja sysselsättningen i inland. I en moderat reservation i näringsutskottet i samband med aktieteckning för 80 konstaterades att det redan nu står klart att projektet drabbats av en rad svårigheter främst av ekonomisk och administrativ natur, och det föreslogs att projektet för att minska risktagandet borde uppdelas i två etapper. Efter många förlustår och försök till nya satsningar angav verksledningen att NJA fr. o. m. skulle ge positiva resultat, varigenom behövlig utveckling av produktionsutrustningen skulle kunna ske med internt genererade medel. Så har inte blivit fallet. Under högkonjunktur för branschen blev det likväl förluster . blev förlusterna betydande (177 milj. Även för väntas en stor förlust. Investeringsplanerna har reducerats i så stor utsträckning att inte ens önskvärda underhållsinvesteringar kommer att kunna genomföras, än mindre sådana investeringar som är nödvändiga för en utveckling av företaget. Ett tecken på NJA:s ansträngda läge är uppgifter om att NJA inlett förhandlingar om kolleveranser för den löpande driften att täckas med långa krediter. Därutöver har marknaden, speciellt för materialleveranser till varven, försämrats så att NJA inte kan räkna med att utnyttja de moderna utrustningarna för manufakturering på ett tillfredsställande sätt. Dessa och andra omständigheter medför att sysselsättningen i nuvarande NJA suc 1* 1975/76. 1975/76: 2547 cessivt kommer att sjunka, om särskilda åtgärder inte vidtas. Hur stor nedgången i sysselsättningen kommer att bli utan särskilda åtgärder anges ej i propositionen. Valsverken vid NJA håller på att bli omoderna. Produktionsinriktningen har visat sig alltför ensidig. En stor del av produktionen är inriktad på leverans till de varv som hårt drabbats av en världsomfattande kris. Att NJA:s anläggningar inte har moderniserats i önskvärd takt beror på att de kommit i bakgrunden genom satsningen på 80. Industriministern sade sålunda : NJA hade på sitt ordinarie investeringsprogram en utbyggnad av den egna valsningskapaciteten i det gamla stålverket. Efter beslutet om 80 var det emellertid tveksamt om NJA kunde ta på sig ett finansieringsansvar för en egen valsverksutbyggnad varför denna investering måste skjutas . Industriministern tog dock lätt på NJ A:s problem och hävdade i en interpellationsdebatt att åtgärder att stärka NJA inte behövdes eftersom de redan genomförts. Han sade: "När beslutet om IP70 togs var stålverket i behov av en mycket omfattande förnyelse. Det är den genomgripande upprustningen som tog sin början 1970 som kommer att ge gamla NJA förutsättningar att hävda sig på stålmarknaden. De åtgärder som efterlyser i syfte att åstadkomma ett bättre resultat i NJA så att det blir vinstgivande är sålunda i stor utsträckning redan genomförda. Likväl är det helt uppenbart att NJA står inför svåra problem. Det bör vara ett förstahandsintresse att vidta sådana åtgärder att lönsam och trygg sysselsättning kan garanteras NJA:s anställda. Inte endast rent ekonomiska synpunkter talar härför. Det måste för de anställda vid kännas inte bara tryggare utan även mer tillfredsställande att arbeta i ett lönsamt företag i stället för i ett företag som år får sina förluster täckta av staten. NJA har anhållit om dels ett anslag på 450 milj. kr., dels ett bemyndigande, som möjliggör att beställningar kan utläggas med betalningar efter intill ett belopp om 300 milj. kr. I propositionen anges att en del av dessa medel erfordras för insatser gällande gamla NJA. Hur stor del av medlen som avses för detta ändamål framgår emellertid inte av propositionen, vilket vi finner anmärkningsvärt. 1975/76: 2547 NJA har således hemställt om 750 milj. kr. 1 propositionen föreslås att sammanlagt 800 milj. kr. ställs till NJA:s förfogande på följande sätt: Via statlig aktieteckning i Statsföretag . Del av statligt lån på samma villkor som lokaliseringslån . Enligt statsrådets mening bör Statsföretag av egna medel teckna aktier i för . Enligt nu föreliggande planer skall kapaciteten vid NJA ökas med ca stålämnen i stället för det ursprungliga projektets . Tillsammans med NJA:s nuvarande kapacitet på skulle detta leda till att NJA får en total kapacitet på sammanlagt stålämnen. Av de ämnen som skall säljas avses ca levereras till ett planerat valsverk i , vilket skall uppföras i samarbete mellan staten och , "förutsatt att rimliga förhandlingsresultat kan uppnås. Enligt vår mening är det emellertid uppenbart att statens förhandlare kommer att hamna i en mycket svag förhandlingssituation, när villkoren för dessa investeringar och leveranser skall fastställas, om redan fattat beslut om en utbyggnad i , baserad på leveranser till . Svårigheterna ligger inte i att sluta långsiktiga försäljningsavtal utan i att sluta lönsamma sådana. Även om godtagbara förhandlingsresultat uppnås, återstår för NJA att långsiktigt placera ytterligare stålämnen på den öppna marknaden eller i en ökad valsningskapacitet. Vi vill påpeka det viktiga förhållandet att den förändrade marknadsbild för stålindustrin i allmänhet och ämnesmarknadens utveckling i synnerhet som tecknas i propositionen naturligtvis måste få konsekvenser för alla led inom stålindustrin. Det är därför ingalunda självklart att marknaden för valsade produkter kommer att vara sådan att nyuppförda anläggningar kan påräkna tillfredsställande lönsamhet. Detta medför att lönsamheten hos det planerade valsverket i liksom lönsamheten för den planerade utbyggnaden av NJA:s egen valsningskapacitet måste betraktas som osäker och i vart fall obestyrkt. Att lönsamheten för valsverket i är tvivelaktig gör att det ingalunda är säkert att staten kan sluta ett avtal om valsverket på för staten förmånliga villkor. Detta medför att risken är stor att ett valsverk inte kommer till stånd utan statliga subventioner och att NJA.s problem att avsätta stora mängder ämnen på en osäker marknad kommer att kvarstå. 1975/76: 2547 Dessa påpekanden ger vid handen att den fortsatta projekteringen måste utgå från att även alternativ till hur man kan skapa ett vid NJA skall utredas. Det är enligt vår mening häpnadsväckande att regeringens nu aktuella proposition saknar såväl kostnadskalkyler som beräkningarom lönsamheten, enligt de nu föreslagna riktlinjerna. Även i övrigt är de föreslagna riktlinjerna knapphändiga. Sålunda saknas t. ex. uppgift om vilka investeringar som skall göras inom gamla NJA. Det är enligt vår mening omöjligt för att på dessa kanpphändiga uppgifter godkänna de av regeringen föreslagna riktlinjerna. Härför talar också att Statsföretag hyser tvivel om den föreslagna utbyggnadens lönsamhet, vilket framgår av Statsföretags skrivelse av i vilken man säger sig förutsätta att staten bidrager till att NJA, inkluderande 80, erhåller sådan finansiell struktur att företaget/NJA kan uppfylla de företagsekonomiska krav som gäller för Statsföretagsgruppen. I samma brev anhöll Statsföretag om lokaliseringsbidrag, något som regeringen inte har bifallit i propositionen. Som vi ovan påpekat är det inte fråga om modifieringar i ett tidigare beslutat projekt. Förändringarna är så stora att det i realiteten rör sig om ett helt nytt projekt. För att kunna bedöma detta erfordras ett mer fullständigt underlag. Enligt vår mening kan det presenterade materialet inte anses ge en så säker bild av de framtida avsättningsmöjligheterna och de ekonomiska konsekvenserna i övrigt att nu bör binda sig för den av regeringen skisserade uppläggningen. Det är enligt vår mening högst rimligt att den fortsatta projekteringen utgår från att Luleåområdet skall tillförsäkras de 2 300 nya arbetsplatser som genom sitt tidigare beslut har utlovat. För detta talar bl. a. de omfattande investeringar som kommun har satt i gång. Om det skulle visa sig att förutsättningar inte finns för att med tillfredsställande lönsamhet och därmed trygghet för framtiden realisera det lösliga förslag regeringen nu har lagt fram, måste staten på annat sätt se till att motsvarande arbetstillfällen skapas. Enligt vår mening bör fler alternativa vägar att uppnå sysselsättningsmålet prövas. Hit hör möjligheterna för ytterligare förädling av produkter. Att eftersatta investeringsbehov och utvecklingsmöjligheter finns på detta område framgår, som ovan påpekats, av propositionen. Som vi påpekade redan i vår motion vid beslutet om 1974, kommer utbyggnaden av NJA att ytterligare markera den regionala obalansen inom . Glesbygden kommer att ytterligare avfolkas och arbetsmarknaden domineras av en enda tung bransch, som dessutom efterfrågar huvudsakligen manlig arbetskraft. Vi vidhåller vår uppfattning att med hänsyn till befarade negativa effekter inom inlandet och , särskilda insatser bör övervägas för att motverka den obalans som utbyggnaden av NJA kan medföra. Industriministern har nonchalerat denna fråga och endast gett en person inom industridepartementet i uppdrag att utan 1975/76: 2547 skriftliga direktiv handha detta viktiga område. 1 den aviserade propositionen - som avses framläggas 1977 - med ytterligare riktlinjer för verksamheten bör regeringen för lägga fram ett särskilt program avseende åtgärder i syfte att stabilisera utvecklingen i inlandet. Härvid bör redovisas vilka möjligheter som finns att uppnå spridningseffekter, så att mindre företag i såväl som inlandet kan dra nytta av expansionsplanerna inom NJA. I sammanhanget bör påpekas att även det allmänna klimatet för mindre företag spelar stor roll. har framtidstron sviktat inom stora delar av den mindre företagsamheten, något som också påverkat viljan till nyföretagande eller nyetablering i . Utredningsarbetet gällande NJA:s utbyggnad bör alltså fortsätta med projektering över bredare fält. Möjligheter att skapa sysselsättning vid NJA för lägre investeringskostnad per anställd bör prövas. Genom att inte nu binder sig för en bestämd utbyggnad av NJA:s stålämnesproduktion, kan dessa planer samordnas med utredningen om förutsättningarna för ett valsverk i . Ny proposition bör föreläggas , när ett fylligt och tillförlitligt underlag kan presenteras. De i propositionen begärda anslagen för en fortsatt projektering bör medges. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att med bifall till propositionens förslag om lån till NJA och aktieteckning i Statsföretag och med avslag på regeringens förslag till riktlinjer för projektering godkänna de i motionen föreslagna riktlinjerna för åtgärder för att skapa ökad, lönsam och trygg sysselsättning i , 2. att hos regeringen hemställa om förslag om program för åtgärder inom inland i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () G. () PER () i Gäddvik