mot · FZ022173 · 1976-02-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering och lokalisering m. m. I propositionen 1975/76:89 föreslås att klasslärarutbildningen upphör vid fem av landets femton lärarhögskolor, däribland i . Detta innebär en från regionalpolitisk synpunkt fullständigt oacceptabel fördelning av resurserna för klasslärarutbildningen. Den mellersta regionen får bara cirka utbildningsplatser per invånare i jämförelse med övriga delar av landet. Om i bibehålles blir fördelningen rimligare. Förslaget i propositionen bygger på en rapport (Ds U 1975:12) som mött skarp kritik från övervägande antalet remissinstanser. beslöt att kraftigt reducera dimensioneringen av klasslärarutbildningen, eftersom antalet barn sjunker i landet. I enlighet med detta beslut har också en nedskärning ägt rum. var emellertid inte övertygad om att de prognoser som låg till grund för regeringens förslag var så exakta, att man på grundval av dem skulle kunna fastställa en absolut utbildningskapacitet över vilken man av samhällsekonomiska skäl inte hade möjlighet att gå. I sitt utlåtande (UbU 1975:10) skrev utbildningsutskottet: Utskottet har inte blivit övertygat om att det är riktigt att så drastiskt sänka intagningskapaciteten för lärarhögskoleorganisationen som det nu föreslagits. Utbildningsbehovet inom undervisningsyrkena bör bedömas även från utbildningspolitisk synpunkt, t. ex. mot bakgrund av de studerandes efterfrågan på utbildning. Större hänsyn måste också tagas till prognosens osäkerhet. När man tar hänsyn till de studerandes efterfrågan finns starka skäl att bibehålla i . Trots att antalet förstahandssökande till klasslärarutbildning i landet som helhet sjunkit , ökade nämligen efterfrågan vid i med 27 ^>, från 173 ansökningar till 1975. Att prognosen om behovet av lärare är osäker bekräftas av att det kan visa sig svårt att få utbildade lärare till alla skolor, trots att det nu enligt beräkningarna i prognosen borde finnas ett läraröverskott. beslöt att bl. a. /skall vara s. k. utbyggnadsort för högskolan enligt U 68. Utbildningsministern räknade i prop. 1975:9 med att resurserna vid skulle samordnas med den nya högskolan. Det förefaller då egendomligt att dra in året innan högskolan skall byggas ut. Detta kommer att innebära slöseri med 1 1975/76. föreslår också att man uppskjuter ett ställningstagande till klasslärarutbildningens dimensionering och lokalisering i avvaktan på den nu pågående högskoleplaneringen. Utbildningsministern skriver på s. 511 i prop. På åtskilliga utbyggnadsorter utgör en lärarhögskola hela eller en väsentlig del av den befintliga statliga högskoleverksamheten. Lärarhögskolorna har fasta resurser inom många olika ämnesområden. Det är enligt min mening, inte minst mot bakgrund av den minskning av utbildningskapaciteten för klass- och ämneslärarutbildningarna som jag räknat med i det föregående, angeläget att dessa resurser kan samordnas med resurser för högskoleutbildning med annan inriktning. Också detta är ett starkt skäl för ett sammanförande av resurserna till en enhet på varje högskoleort av detta slag. Motivet för indragning av klasslärarutbildning anges i prop. 1975/76:89 vara att man behöver föra över resurser till den utökade förskollärar- och fritidspedagogutbildningen. Det är emellertid svårt att se att man skall kunna göra några besparingar på det sättet. I finns en viss överkapacitet genom de inskränkningar som redan gjorts. Bland annat finns lediga lokaler. Den viktiga förskollärarutbildningen kan alltså beredas plats även om klasslärarutbildningen bibehålles. Bland klasslärarutbildarna har bara ett mindre antal kompetens för att gå över till förskollärar- och fritidspedagogutbildning, medan deras kunskaper passar för den kommande högskolan och för kurser som det visat sig finnas stort behov av inom länet. Med anledning av ovanstående hemställes att beslutar medge en i förhållande till förra budgetåret oförändrad antagning vid i för /77. () () BO () H. ()