ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021339 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76:1339 av i om höjt anslag till Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. När den statliga kulturpolitiken mer långsiktigt lades fast vid riksdag (prop. 1974: 28) innehöll den långtgående förhoppningar om ett flödande kulturutbud. Den ekonomiska satsningen stod dock inte i paritet med de högtidliga deklarationerna, och de pengar som avsågs, t. ex. stödet till , uteblev så gott som helt. I detta avseende är det ingen förbättring i årets budgetproposition. Regeringen föreslår en ökning med endast . har föreslagit att varje län skall få ett stöd som möjliggör en konsulenttjänst. Tanken bygger på , och den statliga kulturutredningens uppfattning. Det skulle innebära en uppräkning med . i förhållande till utbildningsministerns förslag. Intentioner med en sådan uppläggning finns , då de första konsulenttjänsterna inrättades och då avsikten vai att staten skulle stå för av lönekostnaden. Den långa eftersläpning som råder kan vara svår att hämta in i ett slag, men regeringen bör utarbeta en plan så att man är i fatt senast . I avvaktan på detta bör det anslås en förstärkning redan i nästa års budget. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att beslutar 1. att i budgetpropositionen 1975/76: 100, bil. 10, punkten B 40, anvisa ett med . 2. att hos regeringen anhålla om att en plan utarbetas, innebärande att anslaget snabbt kommer i nivå med och förslag.
mot · FZ021340 · 1976-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om statligt stöd till Vid riksdag beslutades om nya bedömningsgrunder för att erhålla ekonomiskt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. ställde sig bakom regeringsförslaget i allt väsentligt tillstyrkt av kulturutskottet vilket innebar bl. a. totalt mer pengar till ungdomsorganisationerna. I något fall har de förändrade villkoren inte kommit organisationerna till handa i sådan ordning att man kunnat gå in med ansökan. Detta gäller t. ex. , , som är en riksorganisation för unga frimärkssamlare och som /75 har erhållit ett s. k. tröskelbidrag. SFFU är uppbyggt i enlighet med intentionerna i propositionen om stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet (prop. 1975: 14) och bestämmelserna i 1975: 466. I en anhållan till regeringen och i skrivelse till SÖ har man visat att organisationen uppfyller de i SFS 1975: 466 uppställda kraven på en bidragsberättigad riksorganisation. På grund av att de i SFS 1975: 66 § 21 omnämnda föreskrifterna för förordningens tillämpning ännu inte meddelats har SFFU ej haft möjlighet att sända in sin anhållan för att komma med i departementets äskanden för årets budgetproposition. En sociologisk undersökning, utförd av (), visar att de flesta ungdomar samlar frimärken under någon del av sin uppväxttid. SUR menar att frimärkssamlande kan anses som en av de lämpligare fritidssysselsättningarna för såväl åldersgrupperna 713 som . Sedan SFFU har organiserat sin riksorganisation har man på ett aktivt och kunnigt sätt utvecklat sin verksamhet bland ungdomen och fortbildningen bland ledarna. SFFU har visat att man är väl att bland ungdomar tillvarata frimärkssamlandets värdefulla effekter i fråga om allmänbildning, sociala kontakter, internationellt utbyte och förståelse. Därför bör organisationen ges ekonomiska resurser att utveckla och utvidga sin verksamhet att nå alla frimärksintresserade ungdomar. Det är därför av vikt att SFFU fr. o. m. /77 godkänns som en bidragsberättigad riksorganisation och erhåller statligt stöd för sin centrala verksamhet. Med anledning av det anförda vill vi föreslå att beslutar att , , tillerkänns statligt stöd för sin centrala verksamhet. () ()
mot · FZ021343 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76: 1343 av iru Jonäng m. fl. om förvaringen av kyrkoarkivalier Sedan gammalt har församlingarna själva haft hand om sina arkivalier. Vissa bestämmelser reglerar arkivfrågorna. Enligt den allmänna arkivstadgan (1961: 590) skall arkivhandlingar hos myndighet, för vilken landsarkiv är arkivmyndighet, avlämnas till landsarkivet. Avlämningsskyldighet inträder och avser de arkivhandlingar som då är äldre än (29 § 1 mom. 12 st.). Från denna bestämmelse, som gällde även före arkivstadgans tillkomst, meddelades en rad undantag, bl. a. för kyrkoarkiven i , under förutsättning av viss lokalstandard. I ett cirkulär från riksarkivarien angående avlämnandet av kyrkoarkivalier påtalas fördelarna med att hos landsarkiven samla de äldre kyrkoarkivalierna fram (i vissa fall senare), dvs. det år då husförhörslängdema ersattes av församlingsböckerna. Någon rätt att frånta församlingarna arkiv alier som är yngre än har inte landsarkiven. Med ali säkerhet har många kyrkböcker räddats undan förstörelse genom att landsarkiven tagit hand om dem. var församlingarnas möjligheter att ha hand om böckerna begränsade och böckerna for illa av förvaring i kalla och fuktiga utrymmen. är emellertid läget ett annat, och det finns skäl ompröva frågan om förvaring av kyrkoarkivalierna. är den bästa källan för församlingarnas historia. De utgör ett imponerande stycke bygdekultur, och de bör därför förvaras i den bygd som de skildrar och dit de hör. Församlingarnas historia bör finnas tillgänglig för församlingsborna. Intresset för släktforskning ökar mer och mer, och många vill skaffa sig upplysningar om sin släkt. Men man kan lokalt inte komma längre än . Det betyder att praktiskt taget alla människor som är intresserade av uppgifter om sin släkt är hänvisade till landsarkiven. Med dagens dåliga järnvägsförbindelser i varje fall i är det fråga om flera dagars bortovaro, om man vill skaffa uppgifter från landsarkivet. Att förvara arkivalierna långt borta från bygden, dit de hör, innebär en utarmning av bygdekulturen. Det är en utarmning som skett utan hänsyn till bygdens folk och deras intressen. Att samla arkivalierna på stora förvaringsställen, som sväller ut mer och mer, synes inte vara meningsfullt. För forskning bör mikrofilmer finnas att tillgå i landsarkiven. Ett stort ansvar åvilar naturligtvis de församlingar som handhar arkivalierna. Vissa krav på lokalstandard bör ställas. Vi anser således att kyrkoarkivalierna skall bevaras i den bygd dit de hör och att de församlingar som så önskar skall ha rätt att till bygdens fromma återfå arkivalierna. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär åtgärder och förslag angående kyrkoarkiven i syfte att förvara dem i den bygd dit de hör. MAJ () BO ()
mot · FZ021344 · 1976-01-27 00:00:00 — av i om stödet till beslut att utestänga från det regionala kulturella samarbetet har väckt berättigad indignation i den demokratiska världen. a. har en rad kulturpersonligheter i vårt land och andra länder uppmanat medlemsländer att minska sina bidrag till organisationen i avvaktan på att ges en rättmätig plats i det kulturella samarbetet. I budgetpropositionen föreslås att bidrag till höjs från . innevarande budgetår till . för /77. Jag föreslår med hänvisning till det anförda att bidraget i stället minskas , dvs. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till årsbidrag till (prop. 1975/76: 100, bilaga 10, punkt I 2) för /77 anslå .
mot · FZ021345 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 13451352 1975/76: 1345 om höjt anslag lör byggande av fritidsbåthamnar Regeringen har valt att inte lägga fram någon proposition med fritidsbåtutredningens slutbetänkande som grund, sedan utredningsförslaget om registrering av fritidsbåtar har blivit grundligt sönderkritiserat av snart sagt alla remissinstanser. I väntan på en proposition om fritidsbåtfrågor har avstått från att begära ett ökat belopp för bidrag till båthamnar, detta trots att det enligt verket finns ett sammanlagt behov av statsbidrag på ca 66 milj. kr. för byggande av hamn, brygga eller farled för fritidsbåtar. De 3,5 milj. kr. som nu föreslås är alltså uppenbarligen helt otillräckliga för att möta behoven. Det är beklagligt att regeringen inte har tagit konsekvenserna av den nedgörande kritiken mot förslaget om registrering och i stället för att föra registreringsfrågan åt sidan låter den utredas på nytt, i synnerhet som utredningen i övrigt har blivit i stort sett ganska väl mottagen. Det finns emellertid ingen anledning att drabbas av total handlingsförlamning därför att regeringen ytterligare vill pröva frågan om registrering. Eftersom bristen på hamnplatser är mycket stor bör åtminstone anslaget till för byggande av båthamnar m. m. räknas upp med 2 milj. kr. att till stöd för idrotten under . m. för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 2 milj. kr. förhöjt reservationsanslag på . 1 1975/76.
mot · FZ021346 · 1976-01-26 00:00:00 — av herrar i och om statsbidrag till turism och friluftsliv De kommuner som har att ta emot ett stort antal turister tvingas att göra större investeringar än vad som motiveras av kommuninvånarnas behov. Kraftiga överdimensioneringar av t. ex. reningsverk, vägar och parkeringsplatser måste göras för att möta några veckors toppbelastning . tillgängliga uppgifter tyder på att turistinkomsterna för dessa kommuner inte på något sätt motsvarar de extra utgifter som kommunerna tvingas till på grund av turismen. Inte minst de bohuslänska kustkommunerna med deras dåliga skatteunderlag drabbas hårt av detta förhållande. Det kan inte heller vara riktigt att kommunerna och kommuninvånarna ensamma skall behöva bestrida de extrautgifter som turismen från deras synpunkter medför. Ett system bestående av statsbidrag som täcker dessa extrakostnader framstår som den bästa lösningen. att anhåller hos regeringen om förslag till statsbidrag till täckande av de extrainvesteringar vissa kommuner tvingas till på grund av turism och friluftsliv. () ()
mot · FZ021347 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76:1347 av om ökat bidrag till De blindas förening De blindas förening åtnjuter statligt stöd till sin biblioteksverksamhet, omfattande blindskrift och talböcker. Departementschefen har skurit ner det anslag som har äskat för denna verksamhet. Detta kommer att medföra ett allvarligt avbräck i verksamheten. Till följd av att en överenskommelse med biblioteken, staten och landstingen träffats har De blindas förening påbörjat en övergång av talböcker från öppen spole till kassett. Därigenom har den övriga verksamheten fått skäras ned, vilket resulterat i att antalet nya titlar har minskat . Denna utveckling bör brytas. Enligt vad jag har erfarit skulle en anslagshöjning med . utöver vad departementschefen föreslagit betyda att De blindas förenings bibliotek skulle kunna förvärva 200 nya titlar under /77. Då detta måste anses synnerligen angeläget hemställes att till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet för /77 anvisar ett anslag på , innebärande ett i förhållande till regeringens förslag med .
mot · FZ021351 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Tidskriftsstöd Tidskriftsstödet, som administreras av , föreslås för nästa budgetår höjt från . hade föreslagit en höjning med 4 milj. kr. Föredragande statsrådet hänvisar i sitt ställningstagande till begäran att en utredning om tidskrifternas villkor m. m. skall komma till stånd. Innan denna utredning, som ännu inte tillsatts, hunnit framlägga ett förslag och fattat beslut kan situationen bli mycket bekymmersam för många kulturtidskrifter och ideella tidskrifter, som redan nu dras med betydande ekonomiska svårigheter. Tidskrifter med kulturellt och ideellt innehåll är av grundläggande betydelse för en fri och obunden debatt. Det är väsentligt att mångfald och bredd i utgivningen kan garanteras. Vi anser därför att anslaget Tidskriftsstöd för nästa budgetår bör höjas med , vilket utgör en drygt 50-procentig höjning av det /76 utgående anslaget. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att till Tidskriftsstöd för /77 anvisar ett reservationsanslag av . () () () i Agnäs () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()
mot · FZ021352 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om fördelningen av bidragen till ungdomsorganisationernas verksamhet I årets budgetproposition föreslås att från bör ha ansvaret för fördelningen av bidragen till ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet. Vi har under en följd av år ställt oss tveksamma till den verksamhet som bedriver med hänsyn till rådets sammansättning och dess ställning som en byråkratisk mellaninstans. Vi kan därför inte dela uppfattningen att ännu fler uppgifter bör läggas över på rådet utan anser att även i fortsättningen bör ha ansvaret för fördelningen av bidragen till ungdomsorganisationerna. Vi vill också erinra om att riksdag, på förslag av kulturutskottet i dess betänkande 1973: 41, uttalat sig för en skyndsam översyn av samhällets totala stöd till den inom olika ungdomsorganisationer bedrivna verksamheten. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att fördelningen av bidragen till ungdomsorganisationernas verksamhet även fortsättningsvis skall göras av . () () () i Agnäs () () HANS NYHAGE(m) () . NISSER (m) ()
mot · FZ021353 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76:1353 av m. fl. Under en följd av år har det från moderata samlingspartiets sida understrukits att en framgångsrik kulturpolitik måste innebära att också kulturskaparna ges drägliga levnadsvillkor, att arbetstillfällena måste utökas och att principen om ersättning, inte stöd, måste vara vägledande. Vi noterar därför med tillfredsställelse att långvariga utredningsarbete nu också avsatt resultat för denna yrkeskategori och att en proposition aviseras . De alltför få insatserna för att bereda kulturskaparna arbetstillfällen blir ofta föremål för prutning, när det ekonomiska läget är kärvt. Detta bottnar uppenbarligen i en inställning till kulturen som en andrahandsangelägenhet i förhållande till annan verksamhet. Ett nu aktuellt exempel är , som i en för företaget mindre gynnsam ekonomisk situation har låtit neddragningarna av utgifterna i hög grad gå ut över de fristående kulturskaparna. Vi finner det anmärkningsvärt att departementschefen, så sent som han avser att framlägga en proposition om kulturskaparnas levnadsvillkor, inte observerat och i budgetpropositionen kommenterat detta förhållande. har självfallet en mycket stor betydelse för kulturskaparnas arbetsmarknad. Orsakerna till ekonomiska problem finner vi inte anledning att här gå in på. Vissa försök till besparingar också på andra områden har gjorts. långsiktiga budget- och finansieringsproblem behandlas dock nu av radioutredningen, och till dess förslag får vi anledning att återkomma. fram till dess att utredningen lagt förslag och riksdagsbeslut fattats är det dock inte möjligt att acceptera nuvarande förhållanden beträffande de fristående kulturskaparnas engagemang vid företaget. Företaget har i sina äskanden ansett sig böra kräva särskilda medel för att förbättra programutbudet. Departementschefen avvisar utan kommentar detta. Vi vill hävda att det är skyldighet att, inom den ekonomiska ram som statsmakterna beslutar, beakta sitt kulturella ansvar och söka bibehålla och öka medverkan av fristående kulturskapare. Vi påfordrar således en höjning av programkvaliteten. För att säkerställa att företaget åter bereder fristående kulturskapare arbetstillfällen i tillfredsställande utsträckning under det kommande budgetåret, föreslår vi dock att företaget utöver de av departementschefen beräknade medlen för driftkostnader får möjlighet att rekvirera 1 1975/76. 3 sami Nr 13531361 ett belopp av högst 45 milj. kr. Det är fortfarande också i detta sammanhang beklagligtvis befogat att erinra om de föreskrifter om allsidighet, opartiskhet och saklighet i programutbudet som ges i gällande avtal mellan staten och . Med hänvisning till vad här anförts hemställs att beslutar att ges möjlighet att under /77 rekvirera ett belopp av högst 45 milj. kr. () () () i Agnäs () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()
mot · FZ021356 · 1976-01-26 00:00:00 — av i Trobro om upprustning av fäbodar Fäboden har haft stor betydelse för näringslivet i . Det har funnits oerhört många fäbodar i vårt land många av dem har alldeles försvunnit, många står och förfaller men många har också rustats upp för att användas som fritidshus. , och fäbodkommittén inom Samfundet för hembygdsvård har samarbetat och utfört en inventering av landets fäbodar. Landskapsvis har man kunnat konstatera att fäbodarna fördelar sig så att har 461 fäbodar, 694, 387, 2 083, 379, 417, 229, 541, 779 och 792. I och i de nordligaste delarna av och fortsätter inventeringsarbetet. Man försöker fastslå, vilka av fäbodarna som är bäst bibehållna och intressantast från kulturhistorisk synpunkt. Därefter bör detaljerade planer upprättas för en upprustning och framtida vård av ett urval av dessa fäbodar. Ett ekonomiskt stöd, förslagsvis av AMS-medel, bör utgå till en räddningsaktion för att bevara dessa kulturminnesmärken. Med stöd av det anförda anhålles att hos regeringen begär att en räddningsaktion startas för att upprusta gamla fäbodar och bevara fäbodkulturen. N. () i Trobro
mot · FZ021357 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76:1357 av om gåvor till kulturnämnder En av de kanske mest angelägna kulturuppgifterna blir kanhända att vidga utbudet till så många som möjligt. Skolans betydelse härvidlag torde ej nog kunna framhävas. Som ett led i detta arbete får också räknas en del offentliga institutioner, exempelvis de kommunala kulturnämnderna. Dessa borde ges större möjligheter att medverka till denna spridning av utbudet. Därigenom skulle också kulturskaparnas ekonomiska villkor förbättras, vilket är mycket angeläget. Ett mera massivt allmänt kulturstöd skulle i hög grad förbättra situationen. Säkerligen finnes många både enskilda och företag, som skulle vilja dra sitt strå till stacken om bara omständigheterna vore eller bleve så att säga attraktiva. Ett sätt vore kanhända att till varje kulturnämnd foga en fond ur vilken medel kunde tagas för exempelvis inköp av konst till offentliga byggnader eller för utförande av annat kulturarbete, konserter, uppläsningar av bokverk, kulturföredrag m. m. I synnerhet de lokala kulturskaparna skulle härigenom kunna komma mera i fråga, vilket i sin tur skulle ge ett mera differentierat kulturutbud som större kontakt skulle kunna nås mellan människorna och kulturskaparna på orten. Det vore i många avseenden bättre att så mycket som möjligt på frivillig väg möjliggöra en spridning av kulturutbudet än att över skatterna nå detta mål. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att anhåller att regeringen ger i uppdrag att verkställa en utredning, syftande till att underlätta och popularisera bidrag och donationer till kulturnämnder i enlighet med vad som i motionen anförts. . NISSER (m)
mot · FZ021358 · 1976-01-27 00:00:00 — om breddning av kulturutbudet Att bereda möjligheter för människor att tillgodogöra sig kultur torde vara en av de kanske mera angelägna uppgifterna i ett samhälle. Ju högre det materiella välståndet är desto större utrymme och möjlighet borde finnas för människor att få tillgång till ett kulturutbud. Breddningen och decentraliseringen härav innebär även att den institutionella kulturen ges möjligheter att nå allt fler människor. Operan och Dramatiska Teatern är var och en på sitt område omistliga tillgångar för vårt lands kulturliv. De kan sägas vara ett slags garanter för att den klassiska kulturen blir tillgänglig för många och därigenom hålls levande. Nackdelen med dessa institutioner är dock som bekant att endast ett relativt begränsat antal människor, då mest i , får möjlighet att utnyttja dem. Vissa turnéer görs visserligen i landsorten, men dessa blir av många orsaker av rätt begränsat antal. Ett sätt att vidga detta kulturutbud vore att möjligheter gavs till betydligt flera turnéer. Men dessa kostar i och för sig rätt betydande summor, och dessutom finnes på långt när ej tillräckligt med tiljor ute i landet. Det skulle sålunda fordras betydande kostnader att avhjälpa denna brist. Att med hjälp av exempelvis TV sprida denna kultur ut till tusentals hem är i och för sig ett mycket stort steg framåt, och här kan man säga att tekniken verkligen gjort kulturen en stor tjänst. TV borde sålunda kanske utnyttjas mera, men även detta är ganska kostsamt, och TV kan dessutom aldrig delgiva den atmosfär och omedelbarhet som ett besök kan ge. Man skulle också kunna vända på problemet och fråga sig om det vore enklare och effektivare att underlätta för människor att komma från landsorten till dessa institutioner i . Eller skall man ytterligare utveckla systemet med s. k. Stadsteatrar respektive Operor? Vad anbelangar torde det i varje fall bli nödvändigt att bygga betydligt större och teater. De nuvarande byggnaderna torde snart, i varje fall Operan, bli i minsta laget, då alltmer börjar utvecklas till en, även internationellt sett, stor stad inom detta kulturområde. En förutsättningslös, bred utbredning med även parlamentariskt inslag, som redan nu började penetrera denna kulturutbudsfråga i hela dess vidd, såväl ekonomiskt som praktiskt, torde bli av stort värde. att hos regeringen anhåller om att en parlamentarisk utredning tillsättes med uppgift att utreda och framlägga förslag om breddning av kulturutbudet i enlighet med vad som i motionen anförts. . NISSER (m)
mot · FZ021359 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. om föreskrifter för restaurering och underhåll av kyrkobyggnader Restaurering och underhåll av kyrkobyggnader utgör en stor belastning för många församlingars ekonomi. Bidrag för restaurering utgår med tyvärr alltför blygsamma belopp. () svarar i vissa fall för underhåll och bidrag. () bidrar genom beredskapsarbeten. Från samhällets sida har enligt erfarenheter från senare år restaurering av kyrkobyggnader haft en låg prioriteringsgrad jämfört med andra objekt. Det har medfört att församlingarna själva tvingats ekonomiskt svara för nödvändiga restaurerings- och underhållsarbeten som borde bekostas av staten. Enligt lagen om byggnadsminnen § 1 samt lagen om fornminnen fasta fornlämningar § 2 skall staten svara för underhållet. och kan dock medge bidrag även för s. k. turistkyrkor och vigselkyrkor. För övriga kyrkor, dvs. i bruk varande kyrkor, förekommer endast i få fall att medel för underhåll eller restaurering beviljas genom AMS. Detta gäller även om kyrkobyggnaderna skulle sortera under byggnadsminneslagens definition. Endast i bruk varande kyrkor som befinnes vara synnerligen intressanta kan bli föremål även för intresse. I övrigt kan kyrkoförsamlingar i söka bidrag hos de två Kempeska fondema. Dessa problem har ytterligare accentuerats sedan bestämmelserna om det överskjutna skatteunderlaget ändrades. Som bekant får kyrkliga kommuner inte åtnjuta den automatiska ökning som differensen i skattekraft ger till kommuner och landsting. Kyrkliga kommuners ökning i tillskott av skatteunderlag får nämligen uppgå till högst . Det är i första hand mindre och ekonomiskt svaga församlingar som dras med stora problem när det gäller kyrkobyggnaders underhåll och eventuella restaurering. Samhället måste i större utsträckning bära ansvaret för restaurering och underhåll av kyrkobyggnader, vilket kan ske genom en väsentlig ökning av bidragen. har haft i uppdrag att lägga fram förslag om finansieringen av kyrkobyggnadernas restaurering. Men några samlade föreskrifter har ännu inte utfärdats av vare sig eller Ärendena har bedömts från fall till fall, och därefter har en viss praxis utbildats. Även frågan om beredskapsarbeten för detta ändamål via bör bli föremål för snar prövning. En arbetsgrupp i har till uppdrag att se över reglerna i samband med kulturminnesvårdens framtida utformning. Det är angeläget att klara föreskrifter, med beaktande av vad som i motionen anförts, utarbetas i fråga om restaurering och underhåll av för såväl i bruk varande som icke i bruk varande kyrkobyggnader. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär föreskrifter för restaurering och underhåll av kyrkobyggnader. () () () () ()