mot · FZ021664 · 1976-01-26 00:00:00 — av m. fl. Det måste vara en grundläggande politisk målsättning att för framtiden stimulera produktionsmetoder som innebär största möjliga hushållning med energi och naturresurser och som står i samklang med naturens ekologiska system. Denna målsättning måste gälla alla produktionsområden, såväl industri som jordbruk. Inom jordbruket gäller problemen i första hand användningen av konstgödsel och biocider. Det finns anledning att i det sammanhanget beakta två intressanta utvecklingslinjer. Den ena går ut på att utifrån de nu gängse jordbruksmetoderna finna vägar att hålla tillbaka och successivt minska användningen av kemikalier. Den andra innebär jordbruksdrift utifrån helt andra utgångspunkter, där man avstår från användandet av konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Samhället bör stimulera en utveckling enligt bägge dessa linjer. När det gäller organiska jordbruksmetoder är det framför allt den biodynamiska metoden som tilldrar sig intresse. Inom den biodynamiska odlingen har tillbaka pågått ett utvecklingsarbete i syfte att utan handelsgödsel och biocider nå en hög avkastning på jorden och undvika sjukdomar av olika slag. Fördelarna med denna metod är uppenbara. De ekologiska belastningar som stora konstgödselgivor och användningen av bekämpningsmedel kan innebära undviks. Energiåtgången för jordbruksdriften, som framför allt gäller framställningen av konstgödsel, skärs ner radikalt. De biodynamiska produkterna röner också en växande efterfrågan bland konsumenter, som upplever dessa produkter som kvalitetsmässigt bättre. De ekonomiska problemen anses främst gälla möjligheterna att få ett biodynamiskt jordbruk lönsamt med de producentpriser som gäller. Mycket tyder dock på att det kan vara möjligt. Det finns redan ett hundratal jordbrukare i landet som tillämpar den biodynamiska metoden. Även om producentpriset för biodynamiska produkter ligger något över de vanliga priserna, på grund av den överefterfrågan som råder, så är skillnaden begränsad. Försök som gjorts vid tyder på att arealavkastningen för biodynamiskt odlad jord ligger i närheten av vad som gäller för konventionellt odlad jord av samma kvalitet. Vid den ekonomiska kalkylen måste man också ta hänsyn till de betydande kostnader jordbrukaren drabbas av för inköp av handelsgödsel och bekämpningsmedel. En annan faktor som brukar framhållas i sammanhanget är konstgödselns betydelse för att häva den globala livsmedelskrisen. De stora oljeprishöjningarna har dock lett till så starka prisstegringar på konstgödsel att har drabbats av betydande svårigheter. I har därför intresset vuxit för att finna metoder att öka jordens avkastning utan att skapa ett omfattande beroende av konstgödsel. Om resurser satsades på att utveckla organiska jordbruksmetoder i industriländerna, skulle detta därför sannolikt bli till stor nytta också för . En SIFO-undersökning som publicerades i tidningen ger vid handen att en mycket stor del av lantbrukare skulle vara intresserade av att gå över till s. k. naturenlig odling även om det skulle väntas innebära kraftigt minskad skörd. Mycket tyder på att debatten om de olika jordbruksmetoderna kommer att gå vidare. Ansvaret för hur jorden skall brukas måste i sista hand falla på odlaren själv. Det finns med nuvarande kunskapsunderlag ingen anledning för statsmakterna att försöka styra utvecklingen i den ena eller den andra riktningen. Däremot måste det ligga i samhällets intresse att låta olika jordbruksmetoder få utvecklas på lika villkor, så att odlarna får en reell valmöjlighet. Samhället måste stödja forskning kring olika jordbruksmetoder och också kring organiska odlingsmetoder. En början är redan gjord genom den forskning som f. n. bedrivs på . En utvärdering av de ekonomiska konsekvenserna av att använda organiska metoder, ur samhällets och den enskilde odlarens synvinkel, bör också göras. Det är vidare rimligt att den som önskar tillämpa organiska odlingsmetoder får samma möjligheter till utbildning som den som önskar tillämpa mer etablerade metoder. Det finns anledning att överväga dels utbildnings- och konsulentverksamhet i samhällets regi, dels stöd åt de frivilliga organisationer som sysslar med utbildning, rådgivning, kontroll och forskning kring t. ex. biodynamisk odling, såsom i , , forskningsring och Föreningen odling. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om att en utredning tillsätts med uppgift att klarlägga de ekonomiska och ekologiska konsekvenserna av alternativa jordbruksmetoder samt framlägga förslag till åtgärder för att stödja utvecklingen av sådana metoder. GOTAB 51179 Stochholm 1976 P. O. ()