mot · FZ021624 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. Från alla län hörs klagomål om alltför knappa väganslag, men i inget län är gapet mellan behov och resurser så stort som i . Enligt egna bedömningar föreligger ett investeringsbehov av storleksordningen 100 milj. kr. för byggande av statsvägar , om man hyggligt skall klara trafikmängder i länet. Skall man klara de beräknade trafikmängderna 1990, skulle man behöva investeringar i storleksordningen 230 milj. kr. , allt räknat priser, för byggande av statsvägar. har länet fått 140150 milj. kr. för byggande av statsvägar. Enligt flerårsplanen för 19731978 har fått av anslagen till statsvägar. Den nu fastställda flerårsplanen innebär, att väganslagen drastiskt skärs ner från till , i genomsnitt 70 milj. kr. för femårsperioden 19761980. Även om en viss upp- och nedgång i anslagen är naturlig med hänsyn till att vissa vägprojekt är stora och sålunda ger utslag då de påbörjas eller avslutas, är det självklart att den drastiska nedgång som länet nu drabbas av kommer att få synnerligen allvarliga konsekvenser. Även om sålunda gapet mellan det konstaterade stora behovet av åtgärder inom länet och tillgängliga resurser är stort, så har det ändå i hög grad undervärderats, vilket även påtalat i sitt remissyttrande. tillämpar inom storstadsområdena andra och hårdare bedömningsgrunder, då man räknar fram investeringsbehovet. Exempelvis krävs en årsmedeldygnstrafik av 25 000 fordon för att en fyrfilig väg med planskilda korsningar skall byggas. Motsvarande gräns på landsbygden har man satt till 12 000 fordon. Denna stora skillnad i bedömningsgrunder är självfallet i högsta grad tvivelaktig, inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. brottas med allvarliga obalanser på arbetsmarknaden. Medan kärnområdet uppvisar ett överskott på arbetsplatser, har många förortskommuner en synnerligen låg arbetsplatskvot, vilket leder till att pendlingen är synnerligen omfattande. I sker det, som sagt, en synnerligen omfattande arbetspendling. I vissa kommuner är självförsörjningsgraden så låg som (, , 1970). Kollektivtrafiken spelar en synnerligen stor roll och lands 1 1975/76. tinget satsar stora belopp för att kunna hålla en hygglig kollektivtrafik. Underskottet i SL-trafiken var 1975 i storleksordningen 575 milj. kr. bedömningsgrunder med avseende på behoven tar inte hänsyn till kollektivtrafiken genom att behov och investeringsåtgärder grundas på antalet fordon och inte på antalet trafikanter. Detta innebär för del, med en stor andel busstrafik, att man från sida systematiskt undervärderar vägbyggnadsbehovet. Med hänsyn till att invånarna i med fog måste kunna ställa samma krav på framkomlighet på vägarna inom sitt län som landet i övrigt, måste rättvisare behovsbedömningar komma till uttryck i behovsinventeringar. Genom att nu har missgynnats, när det gäller tilldelning av vägmedel, har kommunerna i länet tvingats att i allt större utsträckning svara för kostnader, bl. a. för marklösen, men även för vissa typer av trafikleder, kostnader som enligt gällande förordningar åvilar staten. Detta kan inte vara rimligt. har i sitt remissyttrande påtalat att nuvarande ordning innebär en successiv och påtaglig urholkning av det förstatligande av vägnätet, som riksdagsbeslut innebar. Man kan således konstatera, att tilldelningen av vägmedel i är helt oacceptabel med hänsyn till det stora behov som föreligger. Situationen på länets vägar och gator blir alltmer ohållbar och i allt högre utsträckning en hämmande faktor i länets utveckling, vilket medför olägenheter för näringsliv och trafikanter. Även från trafiksäkerhetssynpunkt är det angeläget att anslagsramarna höjs väsentligt. Det är klart utsagt att trafikolyckorna står i relation till vägstandarden. har i åtskilliga fall konstaterat en nedgång i olycksfrekvensen efter en vägombyggnad. Om väganslagen skulle fördelas efter olycksreduktion per investeringskrona, skulle storstadslänen få en betydligt större andel av rikets väganslag, i jämförelse med långtidsplanens , allt enligt beräkningar. Om väganslagen skulle fördelas efter trafikekonomisk vinst per investeringskrona, skulle andelen bli ändå högre. I en tättbefolkad storstadsregion som utgör miljöfrågorna ett stort problem då man skall bygga nya trafikleder. Kostnaderna för bullerskydd och andra miljöförbättrande åtgärder liksom marklösenkostnader blir som regel betydande. Genom nuvarande statsbidragsförfattning och praxis skjuter staten i betydande utsträckning över dessa kostnader på kommunerna, även i fråga om statsvägar och statskommunvägar. Härigenom drabbas särskilt invånarna i i betydande utsträckning av kostnader, som i princip borde ankomma på statsverket att svara för. har i Länsprogram lanserat en grov skiss till arbetsplatsfördelning, som innebär, att man satsar på fyra regionala ar Bakom denna tanke ligger behovet att öka tillgängligheten till arbetsplatserna, förbättra valfriheten och tryggheten och minska de långa pendlingsresoma. Skall idén med ett begränsat antal kärnområden kunna förverkligas, måste staten gå in och ta sitt ansvar, bl. a. vid fördelningen av väganslagen. I första hand måste staten satsa på en fortsatt utbyggnad av och . Det är orimligt, att inte en utbyggnad av , delen JordbroHanden, med omkring 18 000 fordon per årsmedeldygn har kunnat inrymmas i flerårsplanen för perioden 19761980. Staten måste här gå in med extra medel, t. ex. beredskapsmedel, för att klara detta vägbygge. är en viktig pulsåder för kommunerna i sydöstsektom, kommuner som har, förutom låg arbetsplatskvot, hög kommunalskatt, 1 000-tals lediga bostäder och andra svårbemästrade problem. Vidare måste byggas ut raskt. En fortsatt utbyggnad på delen BrottbySöderhall är angelägen för att knyta närmare . kommun av länets yta och av dess befolkning rymmer i sig alla de glesbygdsproblem, som många Norrlandskommuner kan uppvisa. Det finns ytterligare en lång rad vägprojekt, som inte kunnat inrymmas i flerårs- och fördelningsplanema för 19761980. Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ytterligare vägmedel till . () () () () () ()