mot · FZ02935 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 935 av m. fl. om höjning av skatteutjämningsbidraget till och kommuner, m. m. Befolkningsutvecklingen i ett län avspeglar den ekonomiska utvecklingen och hör nära samman med sysselsättningsutvecklingen. hade i motsats till de flesta övriga skogslänen en betydande befolkningsminskning. har ökat sin befolkning, vilket noteras med tillfredsställelse. måste dock konstateras att ortsklassificeringen inverkar menligt på befolkningsfördelningen i länet. Befolkningen ökar i de stora tätorterna, medan den minskar i de mindre f. d. egna kommunerna. Obalansen inom länet förstärks. Det är en utveckling som är en fortsättning på den tidigare utvecklingen då glesbygdsbefolkningen minskade med 52 000 personer i länet, medan tätorterna ökade med 60 000 personer. De regionalpolitiska satsningarna är således helt otillräckliga. Länet har dessutom en ogynnsam åldersstruktur. Antalet invånare under minskar, medan antalet invånare ökar kraftigt. har en betydande obalans på arbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft är väsentligt lägre än utbudet. Enligt beräkningar i Länsplanering varierade arbetslöshetssiffrorna för länet från 4 884 till 1 107 . Det är realistiskt att räkna med ett genomsnitt på minst 2 500 arbetslösa. De grupper som särskilt drabbas av arbetslösheten är kvinnor, ungdomar och äldre män. Den dolda arbetslösheten har beräknats till 6 500-1 400 personer. En stor andel personer är sysselsatta inom de konjunkturkänsliga näringarna, som dominerar näringslivet, och det innebär otrygghet under lågkonjunkturerna. I Länsplanering 1974 har försök gjorts att beräkna den samlade bristen på arbetstillfällen i utgångsläget. Med utgångspunkt i en förvärvsfrekvens för män resp. kvinnor som är lika hög som genomsnittet för riket kom man fram till 10 000-18 000 arbetstillfällen. Med planeringstal för länsbefolkningen på 292 000-300 1980 innebär prognoserna att det spontant skulle tillkomma 8 400 arbetstillfällen inom offentlig verksamhet . Därutöver skulle behövas 8 500 arbetstillfällen. i har i sitt yttrande över förslaget till länsprogram framhållit att vi anser planeringstalen för låga. bör ha en rimlig andel av befolkningsökningen i landet. 303 000 invånare är ett planeringstal som bör kunna förverkligas med en kraftig re Detta innebär också ett ökat behov av arbetstillfällen. Det krävs kraftfulla åtgärder för att öka antalet arbetstillfällen i länet och åstadkomma en god regional balans. Samlade insatser måste göras från statliga och regionala myndigheter lika väl som från kommuner och näringsliv. Vi har i en annan motion tagit upp särskilda, regionalpolitiska åtgärder. Det finns även starka skäl för en högre skattekraftsgaranti till vissa kommuner och till . Det skulle öka möjligheterna för en bättre sysselsättning i länet. Det garanterade skatteunderlaget för , och kommuner bör höjas till 100 96 av medelskattekraften i landet. För kommun bör en höjning ske till och för till 110 96 av medelskattekraften i riket. Detta framhåller i Länsplanering . tillhör det inre stödområdet. Det är den enda kommun inom det inre stödområdet som jämte har lått en så låg bidragsprocent som 110. För övriga kommuner varierar bidraget mellan 120 och 130 96. Utdebiteringen i är mycket hög. Med de sysselsättningssvårigheter har är det angeläget med en snar ändring. Systemet med skatteutjämning är att se som ett provisorium innan resultaten av kommunalekonomiska utredningens betänkande föreligger. I avvaktan på detta bör emellertid redan nu ändringar vidtagas beträffande de två kommuner som erhållit avvikande och betydligt lägre bidragsprocent än övriga kommuner i det inre stödområdet. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att hos regeringen begär en översyn av procentsatsen för den garanterade skattekraften, 2. att hos regeringen begär en höjning av procentsatsen för och kommuner till 120 96. . () i