mot · FZ021950 · 1976-01-23 00:00:00 — av herrar och i om sockens kommuntillhörighet Regeringen beslöt att utvidga kammarkollegiets uppdrag angående sockens kommuntillhörighet till att avse en förutsättningslös utredning av kommuntillhörigheten för hela förutvarande kommun. Utredningsmannen, f. d. överlantmätaren , har slutfört sitt uppdrag och föreslår att hela socken sammanläggs med . Med anledning därav vill undertecknade motionärer framhålla följande. Vid avgörande av frågan om sockens kommuntillhörighet bör särskild hänsyn tas till att Södra inland har visat en helt annorlunda utveckling under än övriga inland. Särskilt har inom och socknar pågått en betydande industriutveckling av egen kraft. Alftaindustriema ösa och fortsätter att bygga ut i tätorterna och har som en följd därav ökat sin personal med drygt 200 och kommer inom de båda närmaste åren att öka med ytterligare 200300 anställda. Dessas berättigade krav på service i närheten av sin arbetsplats måste tillgodoses för att kvalificerad arbetskraft skall kunna anskaffas. Bostad på samma ort som arbetsplatsen är det första och viktigaste kravet. har också som egen kommun byggt upp sin centralort så, att den t. o. m. lämnade fullgod service såväl i fråga om bostäder och kommunalförvaltning som i fråga om service i övrigt. Sedan mot kommunens praktiskt taget enhälliga mening, mot tydliga löften av landshövding och länsstyrelse vid kommunblocksbildningen, mot riksdagsbeslutet , mot uttalanden från Voxnadalens större företag och näringslivskommittén i och mot flera kommunala framställningar sammanslagits med m. fl. kommuner i Ljusnans dalgång, har Alftas utvecklingsmöjligheter klart försämrats. kommun har av förklarliga skäl sitt huvudintresse knutet till Ljusnans dalgång, och socken har därför kommit i efterhand. Den kommunala utvecklingen, som gynnat centralort, har skapat oro för att Alftas privatägda (eller enskilda) serviceföretag kommer att få en minskad tillgång på arbetsuppgifter genom en ökad centralisering till centralorten. En försämring av servicenivån i kommer i sin tur att försvåra rekryteringen av kvalificerad arbetskraft till ortens företag. Detta kan göra det omöjligt för de expanderande industrierna att fortsätta sin utveckling, vilket motverkar syftet med det statliga stödet till industriutbyggandet i . Erfarenheterna har klart bestyrkt vad som framförts redan i motionerna 1974: 1594 och 1975: 1782 m. fl., nämligen att icke ingår i Ljusnans dalgångs näringsgeografiska område utan näringsgeografiskt hör samman med i dalgång. Efter yrkanden i förut nämnda motioner har regeringen genom kammarkollegium i flera omgångar uppdragit åt f. d. överlantmätaren att utreda förutsättningarna för ändring av kommunindelningen beträffande delar av socken eller hela socknen. Utredningsmannen har grundligt undersökt dels vilka utredningar som före kommunsammanläggningen utförts, dels vilka följder olika ändringsförslag skulle få. Därvid har framkommit att som grund för sitt förslag till indelning i kommunblock egentligen endast haft protokoll från sina sammanträden med de dåvarande kommunernas företrädare. Landshövdingen försäkrade i det sammanhanget att kommunblockens ändamål var att etablera samarbete mellan självständiga kommuner. Skulle det bli fråga om kommunsammanläggningar, utlovades att sammanläggningsproblemen skulle särskilt utredas, grundligt och förutsättningslöst. Detta löfte har icke infriats förrän genom Lodmarks utredningar. Efter noggranna överväganden har utredningsmannen i sin senast avgivna utredning funnit att tillräckliga skäl enligt 3 § kommunindelningslagen finns för sammanläggning av hela förutvarande kommun (motsvarande jordregistersocken och församling) med . Utöver vad i ärendet anförts i utredningarna och i motionerna vid tidigare års riksdagar vill vi framhålla att folkviljan i oförändrat föredrar en sammanläggning med . Detta har ånyo styrkts vid storforum i och genom uttalanden från socialdemokratiska förening till utredningsmannen och från tre andra politiska partiers föreningar till kammarkollegium. och på liknande sätt understryker handelskammarens näringslivskommitté i och företagen i den stora betydelsen för företagsamheten i Voxnadalen av att f. d. kommun och får bilda en gemensam självständig primärkommun. Tilläggas kan att inom och kommuner har den översiktliga planeringen icke kommit så långt, att ändringen i kommunindelningen orsakar några svårigheter för den fortsatta planeringen. Ej heller har Bollnäskommunen gjort kommunala investeringar eller planläggningar, som försvårar ett avskiljande av från kommunen. Däremot bör framhållas att kommunförvaltningen i lider av lokalbrist trots att förvaltningsbyggnader nybyggts. Genom avskiljandet av får möjligheter att rymmas inom sina nuvarande lokaler. Slutligen vill vi understryka att utvecklingen styrker utredningsmannens slutsats att den riktiga indelningen i primärkommuner är att , och Voxna socknar tillsammans bildar en egen kommun och återstoden av Bollnäskommunen en annan. Med hänvisning till folkviljan i och de sakförhållanden som påvisats i motionen, i föregående års motioner, i Lodmarks utredningar, i företagarnas och i fyra politiska föreningars uttalanden hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad utredningsmannen anfört i fråga om sockens kommuntillhörighet, 2. att hela kommun, som omfattar hela jordregistersocken och församling, överförs från kommun till , 3. att ändringen om möjligt bör genomföras . HANS () ()