mot · FZ022382 · 1976-04-07 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:110 om radio och television i utbildningsväsendet I propositionen 1975/76:110 föreslås att den fortsatta verksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet () och slås samman till ett organ. Enligt förslaget skall detta organ vara en stiftelse med namnet . Det skall ha egen sändningsrätt. T. v. skall frågorna om sändning regleras genom särskilt avtal mellan och . Radion och senare också televisionen har spelat en viktig roll för utbildningen. Många människor som inte haft möjligheter att genomgå reguljära studier hade och framåt värdefull hjälp av radion, när det gällde att skaffa sig kunskaper. a. har dess språkkurser varit av stor betydelse. Etersända kurser spelade en roll i vuxenutbildningen långt innan begreppet som sådant kommit till användning. En av fördelarna ligger naturligtvis på distributionssidan. Att kurserna kan följas i hemmen är av speciell betydelse för dem som studerar vid sidan av förvärvsarbete och kanske har långt till lokalt anordnade kurser. De senaste decenniernas utveckling på utbildningens område har emellertid delvis skapat en ny situation. Den som i vuxen ålder vill fortsätta sin utbildning har numera bättre möjligheter att göra detta. Inom det av stat och kommun anordnade utbildningsväsendet och i det fria folkbildningsarbetet spelar etermedierna emellertid också en viktig roll. finns det dock inte anledning att i så stor utsträckning som för något decennium sedan räkna med att etermedierna kan ersätta lärarledd undervisning. De är i stället ett viktigt komplement till denna. Till detta kommer den snabba utvecklingen av nya tekniker för bildproduktion, som gör att man nu måste se något annorlunda på frågan om etermediernas roll inom utbildningen. Bara en viss del av den utbildning som TRU och sänder tas emot direkt. En stor del - särskilt i fråga om radioprogram - spelas in och används därefter i undervisningen. Det kan ifrågasättas om etersändningen är det bästa distributionssättet, om det inte gäller program som är avsedda för direktmottagning. Här måste givetvis dock beaktas, att enskilda personer individuellt tar del av de etersända programmen. Detta torde särskilt gälla program inom vuxenutbildningen och i mindre utsträckning skolprogram. Frågan om i vilken omfattning direktmottagning sker och kan förväntas komma att ske synes dock inte vara tillfredsställande klarlagd. Enligt vår mening är det angeläget att ytterligare överväganden görs. Vi vill också understryka vikten av att frågorna följs med stor uppmärksamhet mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. Det kan dock inte råda några delade meningar om att radion och televisionen också i fortsättningen bör användas för insatser inom utbildningen. Vi delar också uppfattningen att förskola och vuxenutbildningen därvid bör prioriteras. Frågan om en sammanslagning av TRU och utbildningsverksamhet har varit föremål för utredning . Att en sådan sammanslagning bör komma till stånd förefaller oss önskvärt. Enligt vår uppfattning hör dock lösningen av denna fråga nära samman med beslut i anledning av radioutredningens arbete. Dessa beslut torde komma att fattas . Då frågan om ändå fördröjts, såsom skett, talar enligt vår mening övervägande skäl för att ställningstagandet får anstå, så att det kan samordnas med beslut om de framtida riktlinjerna för rundradioverksamheten i stort. Det nära sambandet mellan det nu föreliggande förslaget och de förestående ställni ngstagandena angående återspeglas klart i propositionen. Föredraganden hänvisar på en rad punkter till radioutredningen. Den i sammanhanget väsentliga frågan om sändningsrätten är sålunda inte definitivt löst. Innan beslut har fattats med anledning av förslag i sändningsrättsfrågan från radioutredningen, bör frågorna om sändning regleras genom särskilt avtal mellan och utbildningsprogramorganet, skriver föredraganden. Det påpekas också i propositionen att frågan om det totala behovet av sändningsutrymme i radio och TV behandlas av utredningen. 1 denna fråga tas därför inte heller ställning. Ej heller framförs i propositionen någon mening om den slutgiltiga företagsformen. Också i andra avseenden kan utbildningsprogramorganets ställning och villkor bli beroende av hur frågan om rundradioverksamheten löses. Det gäller bl. a. samarbetet mellan de båda företagen i skilda avseenden, inte minst i fråga om gemensamt utnyttjande av tekniska resurser. Vi föreslår sålunda att beslutet om utbildningsradion uppskjuts. blir det då också möjligt att närmare utreda vissa frågor, som enligt vår uppfattning inte är tillfredsställande behandlade i den nu föreliggande propositionen. Det gäller dels den i det föregående nämnda frågan om direktmottagning resp. inspelning av etersända program, dels de frågor som vi tar upp i det följande. 1 propositionen föreslås att skall ligga i . Det hävdas att krav på tillgång till instrumentservice, bildoch ljudarkiv, skådespelare och andra medarbetare gör det nödvändigt att verksamheten ligger i . Några verkliga motiv för dessa påståenden ges dock inte. Det som anförs i propositionen i detta avseende torde därför inte kunna användas sorn argument för att hela verksamheten måste ligga i . av programproduktion skall enligt beslut ske utanför . I verkligheten har den siffram överstigits något. kommer sannolikt att föreslå en väsentlig ökning av andelen program, som produceras utanför . Det är angeläget att en betydande del av Utbildningsradios produktion lokaliseras till orter utanför huvudstadsområdet. De möjligheter som föreligger i detta avseende måste beaktas i det fortsatta utredningsarbetet. Det är rimligt att utbildningsprogramorganet självt producerar en betydande del av det etersända materialet. Enligt vår mening är det emellertid angeläget att också fria producenter får i uppdrag att framställa program för etersändning. Den bredd som härigenom uppnås skulle vara av värde, när det gäller såväl strävandena att hålla produktionskostnaderna nere som tillgodoseendet av kravet på programmens kvalitet. Vid de av oss föreslagna ytterligare övervägandena bör riktlinjerna för en organisation som ger möjligheter för medverkan av fria producenter beaktas. Ljud-och bildmaterial måste kompletteras med tryckt material. Det är därför naturligt att får resurser för framställning av sådana trycksaker som har samband med produktionen av ljud- och bildprogram. Förlagsverksamheten bör enligt vår mening inte bli alltför omfattande. När det kan bli fråga om större publikationer och materialpaket av den typ som TRU framställt bör produktionen ske i samarbete med andra förlag. Enligt vår mening bör dock ett sådant samarbete kunna etableras både med statsägda, kooperativa och enskilda förlag. Vi vill också understryka betydelsen av samarbete med de olika studieförbunden och folkhögskolorna. Föredraganden förordar stiftelse som organisationsform. Han är dock inte beredd att föreslå detta som slutgiltig lösning. Bland remissorganen uttrycker bl. a. radioutredningen och statskontoret stor tveksamhet inför denna organisationsform. anser att ett fristående bolag är den lämpligaste företagsformen. Osäkerheten beträffande den lämpligaste företagsformen, såsom den kommer till uttryck i propositionen, talar enligt vår mening för att ytterligare överväganden görs. Resultatet av radioulredningens och stiftelseutredningens arbete bör avvaktas, innan ställning tas till frågan om företagsform. När det gäller granskningen av programmen vill vi, utöver vad som sägs i propositionen om läromedelsnämndens och radionämndens granskningsmöjligheter, föreslå att läromedelsnämnden ges rätt att granska program efter det att de har sänts. Genom en sådan granskning bör synpunkter kunna komma fram, som kan vara vägledande för den fortsatta verksamheten. Också denna fråga bör bli föremål för fortsatta överväganden. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå propositionen 1975/76:110, 2. att hos regeringen ger till känna vad i motionen anförts angående samordningen av beslutet om utbildningsradion med beslutet om den framtida rundradioverksamheten, 3. att hos regeringen begär ytterligare överväganden beträffande förhållandet mellan utbildningsprogramorganet och verksamhet och organisation, etersändning resp. annan distribution, företagets lokalisering, medverkan av fria producenter, förlagsverksamheten, företagsform samt programgranskning innan nytt förslag om utbildningsprogramorganet läggs fram för . () i Lane-Herrestad () i Skärstad