mot · FZ022546 · 1976-05-05 00:00:00 — 1975/76: 2546 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:207 om finansiering av stålverk i av har stora ansträngningar gjorts för att förvandla () till ett modernt, konkurrenskraftigt och lönsamt företag. Efter den finansiella rekonstruktionen 1970, varvid tillsköt 100 milj. kr. för att täcka tidigare förluster, har tre större investeringsprogram genomförts: o Investeringsprogram 70 omfattande bl. a. en masugn, en LD-konverter och en stränggjutningsanläggning. 0 Investeringsprogram 74-77 som skall utöka kapaciteten för tillverkning av råstål och ämnen och bl. a. omfattar 75. De totala kostnaderna för dessa investeringar uppgår till ca 1 200-1 300 milj. kr. Av detta har bidragit med 460 milj. kr. i form av kapitaltillskott, bidrag och lån. Från sida har vi varit positiva till satsningen på NJA. Avgörande för oss har varit företagets betydelse för sysselsättningen och den regionala utvecklingen i övre . Av samma skäl tillstyrkte vi planerna på 80, då dessa behandlades av 1974. Vi var medvetna om att det rörde sig om ett stort och riskfyllt projekt med många osäkra faktorer. Men vid en sammanvägning av för- och nackdelar fann vi, att projektet borde genomföras. En vidareförädling av den lappländska malmen i skulle skapa ett stort antal nya sysselsättningstillfällen och ett nytt stålverk skulle kunna bilda basen för en omfattande industriell utbyggnad. 1 har stora förhoppningar knutits till 80. Det är därför förståeligt att man följt de många turerna runt projektet med stor oro. som förflutit sedan godkände riktlinjerna för stålverksutbyggnaden har det skett oupphörliga ändringar. har förts in i bilden, projektet har delats upp i flera etapper, de ursprungliga marknadsplanerna har övergivits etc. De riktlinjer för 80 som föreslås är på många viktiga punkter raka motsatsen till vad godkände . Många av förändringarna ter sig rimliga och riktiga. Men för det som man vill uppnå med projektet har ryckigheten varit förödande. 1975/76: 2546 positionen skall t. ex. projekteringsarbetet för ämnesverkets del inriktas på att leveranser skall kunna ske . Det innebär en försening i förhållande till riktlinjer. För detta och andra missgrepp bär naturligtvis regeringen det fulla ansvaret. Från sida är vi alltjämt positiva till att bygga upp ett stålcentrum i . Inte bara sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl utan också industripolitiska talar nu för en sådan satsning. En stålutbyggnad i bör då vara ett led i ansträngningarna att stärka den svenska stålindustrins konkurrenskraft och underlätta dess fortsatta utveckling. är det uppenbart att de planer som godkände inte kan fullföljas. Redan den enorma fördyringen av 80, felslagna marknadsförväntningar och den negativa utvecklingen för NJA gör en revidering av projektet ofrånkomlig. Utgångspunkten för en ändrad planering bör enligt vår mening vara nuvarande NJA. har, som vi tidigare berört, stora ansträngningar gjorts för att förvandla detta till ett modernt, konkurrenskraftigt och lönsamt företag. Det är viktigt att dessa intentioner fullföljs. Mot den bakgrunden är det allvarligt att NJA efter de senaste årens stora förluster anser sig tvingat att reducera investeringsplanerna så kraftigt, att enligt inte ens önskvärda underhållsinvesteringar kommer att kunna genomföras, än mindre sådana investeringar som är nödvändiga för en utveckling av företaget. Det betyder att de stora satsningar på NJA som gjorts under första hälften av decenniet riskerar att gå till spillo. 1 det läget är det, som också framhållit, oacceptabelt att satsa mycket stora kapitalbelopp på ett nytt ämnesverk med därtill anslutna valsverk som nuvarande NJA inte erhåller medel för en utveckling av sina egna produktionsresurser. Upprustningen och moderniseringen av NJA bör enligt vår mening fullföljas. Det är minst lika viktigt för sysselsättningen i som en långsiktig stålverksutbyggnad. En fortsatt investeringsverksamhet inom NJA är alltså önskvärd. Det är i det sammanhanget, som ett led i vidareutvecklingen av NJA, som stålverksplanerna enligt vår mening hör hemma. Det bör vara en av grundvalarna för den fortsatta planeringen. I propositionen föreslås att skall godkänna de ändrade riktlinjerna för projekteringen av stålverksutbyggnaden i . Dessa innebär i korthet o att projektet i första hand inriktas på produktion för vidareförädling inom landet, o att huvuddelen av ämnesproduktionen skall levereras till ett bandvalsverk i vilket NJA har ägarintresse. 1975/76: 2546 o att ämnesverket ges en kapacitet på ca 2,5 milj. ton ämnen med samma principiella utformning som angavs i propositionen 1974:64, o att resurserna för valsning och vidareförädling inom NJA:s nuvarande ståldivision väsentligt förstärks, o att utbyggnaden skall ge minst samma sysselsättningseffekt som beräknades i propositionen 1974:64, nämligen 2 300 anställda. Mycket talar för att denna inriktning av projektet är mera realistisk än den som legat till grund för den hittillsvarande planeringen. är det uppenbart att också dessa riktlinjer kan innehålla många osäkerhetsmoment. Härför talar inte minst den brådska med vilken den nya projektinriktningen bestämts. Det vore därför oansvarigt av att redan nu och på det relativt bristfälliga underlag som propositionen utgör binda sig för exakt den utformning av den fortsatta utbyggnaden som förordas i propositionen. Under det fortsatta projekteringsarbetet bör därför de föreslagna riktlinjerna noga prövas. Inte minst viktigt är att därvid bedöma om den inriktning och omfattning av projektet som skisseras av industriministern är den lämpligaste med hänsyn till möjligheterna att infria gjorda löften vad beträffar sysselsättningen i . En annan viktig fråga är hur stålverksutbyggnaden i påverkar den svenska stålindustrin i övrigt beträffande sysselsättning och produktionsinriktning. Vad beträffar det senare harju för övrigt ett utredningsarbete inletts, dels inom industridepartementet rörande handelsstålindustrin, dels inom rörande specialstålsindustrin. Innan resultatet av detta arbete kan överblickas är det enligt vår mening svårt att fastställa de närmare riktlinjerna för ett projekt som bör syfta till att stärka den svenska stålindustrin och främja dess fortsatta utveckling. Med hänsyn till den avsevärda tidsfördröjning, , som drabbat 80 genom den ryckiga planeringen är det viktigt att projekteringsarbetet drivs vidare. Utgångspunkten bör då vara det utbyggnadsalternativ som skisseras i propositionen. Men bör strävan i det fortsatt^ utredningsarbetet vara att ge största möjliga handlingsfrihet. Det framstår alltmer som ett grundläggande fel i den tidigare planeringen av 80 att valmöjligheter saknats. måste få en ordentlig och genomarbetad redovisning av kostnader, finansieringsmöjligheter, lönsamhetsberäkningar. sysselsättningseffekter, marknadsbedömningar etc. Det är också nödvändigt med en utförlig redovisning av hur utbyggnadsplanerna påverkar den svenska stålindustrin i stort och i synnerhet hur den mellansvenska stålindustrin berörs. Först när ett underlag av detta slag presenterats för , förhopp 1975/76: 2546 ningsvis , kan slutgiltig ställning tas till stålverksutbyggnaden i . Genom initiativ från kommer näringsutskottet att följa projekteringsarbetet och därvid ha ett antal fristående experter till sitt förfogande. Vi förutsätter att utskottet kommer att se till att får ett brett och allsidigt underlag för sitt ställningstagande och vid behov tar fram kompletterande material. I det vidare arbetet måste också hänsynen till den inre och yttre miljön spela stor roll. Ett stålverk är normalt en bullrig och smutsig miljö både för dem som arbetar där och för dem som bor runt omkring det. Det är därför viktigt att stora ansträngningar görs för att så långt möjligt eliminera buller, utsläpp, föroreningar etc. Bästa tillgängliga miljöskyddsteknik måste utnyttjas. Miljökostnaderna måste bäras av företaget självt och vägas in i kalkylerna precis som andra kostnader. Bästa möjliga energihushållning måste vara en annan riktpunkt för det fortsatta arbetet. Den stora mängd energi som omsätts i ett stålverk måste nyttiggöras även utanför själva produktionsprocessen, t. ex. för uppvärmningsändamål eller i annan industriell verksamhet. Olika alternativ att åstadkomma det bör redovisas i beslutsunderlaget för . Redan vid riksdagsbeslutet pekades från bl. a. folkpartihåll på riskerna för negativa konsekvenser för inland av en stålverksutbyggnad i . Målmedvetna ansträngningar för att skapa sysselsättningstillfällen även i denna del av efterlystes därför. I den förnyade planeringen är det viktigt att ägna stor uppmärksamhet åt hur man skall få så stora s. k. spridningseffekter som möjligt av en utbyggnad av NJA. Det är t. ex. önskvärt att man i så stor utsträckning som möjligt väljer lokala leverantörer när så kan ske. Det är framför allt viktigt för leveranser som kan sträcka sig över en längre tidsperiod, t. ex. av förbrukningsmaterial och reservdelar. I samarbete mellan NJA, företagareföreningarna, arbetsmarknadsmyndigheterna etc. bör man också undersöka i vad mån en utbyggnad ger underlag för nyetablering av mindre företag i inland. I propositionen föreslås att skall ställa ytterligare 450 milj. kr. till NJA:s förfogande. Av dessa skall 175 milj. kr. tillskjutas genom aktieteckning i Statsföretag och resterande 275 milj. kr. anslås som lån på samma villkor som lokaliseringslån. Enligt NJA:s skrivelse till Statsföretag av fordras dessa medel för o fortsatt projekteringsarbete, o fullföljande av markberedningsarbeten. o begynnande anläggningsarbeten för serviceanläggningar, 1975/76: 2546 o beställning av vissa slag av utrustningar, 0 kompletteringar av utrustningen inom nuvarande NJA. NJA bör erhålla de medel som behövs för fortsatt projekterings- och utredningsarbete beträffande 80. Likaså är vi beredda att tillskjuta det begärda kapitalet för fortsatta investeringar inom nuvarande NJA. Men varken av skrivelsen eller propositionen framgår hur mycket av pengarna som skall användas för arbeten rörande 80 resp. för investeringar i NJA. Innan dessa beviljas bör därför näringsutskottet inhämta ytterligare upplysningar från Statsföretag och NJA samt därefter ange hur stor del av medlen som bör disponeras för projekteringsarbete resp. investeringar i NJA. 1 vad gäller de 350 milj. kr. som Statsföretag enligt beslut skall satsa i 80 bör enligt vår mening NJA och Statsföretag komma överens om den lämpliga tidpunkten att överföra dessa medel. Därvid bör både situationen för nuvarande NJA och för 80 beaktas. Sammanfattningsvis: En fortsatt utbyggnad av NJA är önskvärd. Den fortsatta planeringen av 80 bör utgå från att detta skall vara ett led i vidareutvecklingen av NJA och utgöra en del av företaget. Tillräckligt underlag saknas för att nu skall kunna ta ställning till den exakta omfattningen av en stålverksutbyggnad i . En förstahandsuppgift för det fortsatta projekterings- och utredningsarbetet måste vara att ta fram ett sådant underlag. NJA bör beviljas de begärda för projekteringen av 80 och kompletterande investeringar i NJA. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi I. att uttalar A. att en stålverksutbyggnad bör komma till stånd i inom ramen för nuvarande NJA; B. att slutgiltig ställning till utbyggnadens utformning skall tas först då ett på det fortsatta projekteringsarbetet grundat beslutsunderlag förelagts ; C. att utbyggnaden skall utformas så, att 1. största möjliga hänsyn tas till den inre och yttre miljön, 2. bästa möjliga energihushållning uppnås, 3. spridnings- och sysselsättningseffekterna i inland blir så stora som möjligt; att ger till känna vad som i övrigt anförs i motionen beträffande det fortsatta utrednings- och projekteringsarbetet. 1975/76: 2546 GOTAB 51916 Slockholm 1976