mot · FZ022126 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76 2126-2132 av m. fl. om åtgärder mot utländskt inflytande över svenska företag De s. k. multinationella företagen har fått en allt större uppmärksamhet i massmedierna. Vi har fått läsa om hur de köper upp och lägger ned företag. Hur de köper antikommunistiska politiker i olika länder. Och hur de lägger sig i vissa länders inre angelägenheter, som t. ex. det nordamerikanska konglomeratet verksamma bidrag till att störta Allende-regeringen i . De multinationella företagen, eller rättare de imperialistiska koncernerna, utgör onekligen en maktfaktor i dagens värld. Av de 100 största ekonomiska enheterna i världen är 54 bolag och av dessa 36 USA-ägda. Det finns alltså många imperialistiska bolag som är ekonomiskt mäktigare än åtskilliga nationalstater. Dessa bolag har stora möjligheter att operera oberoende av dessa länder. De kan flytta sina vinster mellan olika stater, de kan lägga ned produktionen i ett visst land för att t. ex. undgå skatter, sociala förpliktelser och strejker. Ett mått på de multiantionella företagens makt är deras tillgång till lättrörliga likvida medel. Den amerikanska tullkommissionen räknade 1971 fram att dessa då utgjorde . Det var mer än dubbelt så mycket som alla länders samlade valutareserv. Företagens likvida tillgångar har säkerligen ökat avsevärt . Det räcker att bolagen flyttar en liten del av dessa tillgångar för att en internationell valutakris skall ta fart. Många av den svenska storfinansens bolag är multinationella, såsom SKF, Aga, LM , , Alfa och . Men också i växer de utlandsägda företagens verksamhet starkt. har de direkta utländska investeringarna i landet uppgått till omkring 600 milj. kr. Till stor del gäller dessa investeringar uppköp av företag för att komma över speciell teknologi, för att bättre komma in på den svenska marknaden eller för att de är mycket lönsamma. När de inte är lönsamma längre så läggs de helt enkelt ned. Se på Sweda i eller i . Antalet anställda i utländska företag i ökade . Sistnämnda år var totalsiffran omkring 100 000 anställda. En siffra som kommer att fortsätta att öka. Tillväxten är också snabbare i de utlandsägda företagen än i de inhemska. Ett flertal av företagen på Veckans Affärers lista över de mest lönsamma brukar vara utlandsägda. De utlandsägda företagen i utgör trots en snabb frammarsch en rätt begränsad sektor av den svenska ekonomin. Men inom vissa viktiga 1 1975/76. branscher har dessa foretag ett starkt inflytande. Det gäller oljebranschen där sex (BP, , , , Gulf och Mobil) av oljekartellens sju systrar intar en helt dominerande ställning. dominerar den viktiga databranschen. , och har en stark ställning inom elektroniken. Ungefär hälften av reklambyråerna, inklusive den största, Svenska Telegrambyrån, ägs av i huvudsak nordamerikanska multinationella reklamfirmor. Flera kreditupplysningsföretag har köpts upp av utländska intressen. Också inom livsmedelsområdet har åtskilliga svenska företag inlemmats i utländska koncerner. Många har uttryckt oro över de multinationella bolagens utveckling och växande makt. Industriministern gjorde det i . TCO har uttryckt sina farhågor. I den förhandsrapport som för multinationella företag publicerade framförs en väldokumenterad och hård kritik mot dessa bolag. De negativa konsekvenserna ekonomiskt, socialt och fackligt understrykes. a. sägs: De fackliga problemen som skapas av de multinationella företagens verksamhet är i princip desamma som möter i all facklig verksamhet. Men genom de multinationella företagens storlek och internationalisering förskjuts styrkeförhållandena till kapitalets fördel. De positioner som fackföreningsrörelsen efter många års kamp lyckats uppnå urholkas genom de multinationella företagens ökade betydelse i ekonomin. I många länder är de utlandsägda bolagen en starkare maktfaktor än de f. n. är i . Men tendensen är illavarslande. Dels beroende på de svenska storföretagens ökande utlandsetableringar och dels beroende på allt fler utländska företagsköp i . Utländska företags etablering i skall enligt lagen av prövas av den . k. inskränkningslagen avser förhindra inköp av fast egendom, dvs. jord, skog eller gruva. infördes en tillfällig lagstiftning som gav regeringen möjligheter att förhindra utländska uppköp av svenska företag som har en avgörande betydelse för svensk ekonomi eller utländska uppköp som är i strid med väsentliga allmänna intressen. Den praxis har dock varit mycket liberal i sin tillståndsgivning, bl. a. beroende på anslutning till kapitalliberaliseringsstadga, som förordar friast möjliga kapitalflöde länder. förordar en skärpt restriktivitet: Lagstiftningen måste ge utrymme för kontroll av utländsk etablering i och uppköp av svenska företag, bl. a. för att förhindra skadliga monopol, medveten nedslitning av företag etc. Även vad gäller samgående och andra samarbetsformer mellan svenska och utländska företag krävs kontroll. I bransch för bransch bör man överväga att dra upp riktlinjer för en maximal önskvärd utländsk ägarandel. Som regel etablerar sig utländska företag i för att komma åt svenskt kunnande eller svenska marknader." framhåller också att tillstånd skall kunna förenas med villkor och att staten bör ha förköpsrätt till svenska företag. Det är främst lönarbetarna i de kapitalistiska länderna i världen som drabbas av de imperalistiska koncernernas framfart. En framfart som är en logisk följd av kapitalets ökande koncentration och centralisation i världsmåttstock. Imperialismens internationella arbetsfördelning avser att hålla kvar på en låg utvecklingsnivå, beroende av storbolag och imperialistiska stater. I de högindustrialiserade länderna fortsätter exploateringen av lönarbetarna. Plötsligt kan arbetstillfällena försvinna till något annat land där profiterna är högre. Den fackliga kampen försvåras liksom den politiska kampen för socialism. De imperialistiska bolagens monopolprissättning driver snabbt på inflationen. Ett led i kampen mot denna alltmer utlevade kapitalistiska marknadsekonomi är att införa skärpta restriktioner mot dessa bolags rätt att köpa in sig i svenska företag och att nyetablera sig i landet. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås1 1. att uttalar sig för skärpt restriktivitet vid beviljande av utlännings rätt att idka näring i enligt lagen av ; 2. att hos regeringen hemställer om tillägg i lagen om aktiebolag av innebörd att utländsk medborgare eller utländsk juridisk person får förvärva aktier i svenska aktiebolag endast efter tillstånd av regeringen eller myndighet som den bestämmer; samt 3. att som sin mening uttalar att avsevärt skärpt restriktivitet skall visas vid tillståndsgivning för aktieköp av utländska kapitalägare. (vpk) i (vpk) (vpk) 1 (Se även motion 1975/76:2127)