ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02479 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 479 om en plan för utbyggnad av den yrkesmedicinska verksamheten, m. in. Yrkesmedicinska kliniker finns på regionsjukhusen i och samt på i . Dessa klinikers ansvarsområden torde vara begränsade till vederbörande sjukvårdsregioner. Detta innebär att stora delar av landet står utan yrkesmedicinskt referensorgan för företagshälsovården. Den snabba utvecklingen på arbetsmiljöområdet beträffande lagstiftning och utbyggnad av de tekniska skyddsorganen har inte följts av motsvarande utbyggnad av den medicinska delen av arbetarskyddet. Antalet företagshälsovårdscentraler har ökat kraftigt i landet, och för det stora flertalet av dessa måste arbetet bedrivas utan den möjlighet till specialutredningar och den samordning som förekomsten av en yrkesmedicinsk klinik inom respektive sjukvårdsregion skulle medgiva. Redan länge har avsaknaden av en remissinstans för yrkeshygieniska frågor känts besvärande inom de regioner där yrkesmedicinska kliniker saknas, men enligt uppgift från företagsläkare är dessa olägenheter starkt tilltagande. I samband med en mängd meddelanden om nya, befarade hälsorisker i arbetsmiljön måste naturligtvis företagshälsovården reagera och vidtaga åtgärder inom de riskområden som aktualiseras. Kännedomen om dessa verkliga eller befarade yrkesrisker har effektivt spritts genom massmedia och självklart orsakat oro och krav på åtgärder från anställda och företagsledning inom de nya riskområdena. Inrättandet av nya yrkesmedicinska kliniker synes därför ofrånkomligt så att hela landet kommer att täckas av deras ansvarsområden. I första hand börén yrkesmedicinsk klinik upprättas vid i , helst med anknytning till via en yrkesmedicinsk institution. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär 1. att en plan för inrättande av yrkesmedicinska kliniker vid regionsjukhusen upprättas, 2. att förslag till inrättande av en yrkesmedicinsk klinik vid i föreläggs .
mot · FZ02480 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 480 av m. fl. om information angående läkemedel som är olämpliga vid bilkörning För att öka trafiksäkerheten och försöka nedbringa antalet olyckor har olika åtgärder vidtagits. Alkohol och bilkörning nör inte ihop, men att endel läkemedel kan ha liknande effekt som alkohol är mindre känt. Att lugnande medel och sömnmedel kan påverka uppmärksamhet och koncentration är väl delvis känt bland allmänheten och på apoteken finns en broschyr där detta påpekas. Mindre uppmärksammat torde det vara att en del medel som användes vid infektioner kan ge samma effekt, och där ger olika läkare motsägande uppgifter. I publikationen (Farmaceutiska specialiteter i ) står t. ex. vid medlet Rinomar angivet: Försiktighet vid bilkörning. Denna skrift är inte tillgänglig för allmänheten. Frågan om att genom bipacksedel ge information om läkemedel har varit uppe i annat sammanhang men inte ännu givit resultat. Det är angeläget med all information som kan bidraga till att förbättra trafiksäkerheten. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär åtgärder för information till allmänheten angående de läkemedel som är av sådan art att det är olämpligt att köra bil i samband med användning av dessa.
mot · FZ02483 · 1976-01-16 00:00:00 — av fröken m. fl. om statsbidrag till lokala och regionala teatrars gästspel utomlands Det statliga bidraget till de lokala och regionala teatrarna är främst avsett att stimulera utvecklingen över hela landet av teaterinstitutioner med ett regionalt ansvar samt att även på andra sätt medverka till att olika befolkningsgrupper kan komma i kontakt med och tillgodogöra sig teater. Det är naturligtvis en viktig målsättning för en teaterinstitution att nå ut till en stor publik i den region man betjänar liksom att nå ut till nya publikgrupper. Detta får också anses vara ett kommunalt och regionalt intresse. Varje teaterinstitution har självfallet dessutom konstnärliga mål som syftar till att förbättra teaterns förmåga att konstnärligt gestalta sitt material. I denna strävan har institutionen ett stort behov av impulser utifrån genom kontakt med teaterlivet på andra orter. Gästspel på och kontakter med andra teatrar inom landet och inom hör därför till teatrarnas normala arbetsuppgifter. Mera sällan ges däremot möjligheter till inernationella kontakter. Svensk teaters kontakt med utländsk teater inskränker sig i allmänhet till spelning av utländsk dramatik, sporadiska gästspel av utländska ensembler och ännu mera sporadiska gästspel av svenska ensembler utomlands. Det är huvudsakligen de statliga teatrarna, Operan och , som fått svara för denna svenska gästspelsverksamhet utomlands. Även andra teaterinstitutioner kan dock då och då göra en iscensättning som uppmärksammas utom gränser. Så var t. ex. fallet under föregående spelår med stadsteaters iscensättning av . Teatern fick då motta ett flertal inbjudningar utifrån, bl. a. från festivalen i , World Theatre Season i och Théätre des Nations, som 1975 ägde rum i . Att genomföra gästspel av detta slag är i allmänhet kostsamt för de inbjudna teatrarna, eftersom inbjudarna utgår från att vederbörande lands regering lämnar särskilda bidrag för representationer utomlands av detta slag. Det är angeläget att teaterinstitutioner, som i samband med någon uppmärksammad iscensättning eller på annat sätt inbjuds att delta i utländska festivaler, ges möjlighet att göra detta. Inte minst viktigt är det för den konstnärliga utvecklingen av teatern och teaterns ensemble. Kostnader för gästspel av detta slag kan ej, eftersom de inte kan förutses och kanske inträffar en eller , tas upp i den budget som teaterinstitutionerna i samarbete med resp. huvudman utarbetar. Dessutom är det enligt vår uppfattning fråga om kostnader för en verksamhet som faller utanför ramen för den normala kommunala kulturverksamheten. Däremot bör det vara av stort intresse för svenskt kulturliv att olika teaterinstitutioner ges tillfälle att gästspela utomlands. Det är då nödvändigt att statliga bidrag utgår för att täcka kostnader, helt eller delvis, för gästspelet. Anslaget bör disponeras av . Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar att till ett nytt anslag, Bidrag lill Inkala och regionala gästspel utomlands, anvisa ett reservationsanslag av . () ()
mot · FZ02485 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 485 av m. fl. om undervisning i hemmet eller på sjukhus vid skolelevs sjukdom Enligt skolförordningen 5 kap. 45-49 $ § och 8 kap. 45-46 5 $ kan särskild undervisning i hemmet eller på sjukhus anordnas för sjuk eller handikappad elev. Förutsättningen är dock att läkare bedömer att hinder för skolgång kommer att föreligga efter det att undervisningen kan påbörjas. Denna regel kan skapa allvarliga problem för en elev, om det på grund av sjukdomens art är svårt att förutse frånvarons längd. Det kan således förekomma att en elev är frånvarande betydligt genom en förlängd sjukskrivning men aldrig är sjukskriven mer än en eller . En sådan elev får aldrig tillfälle till särskild undervisning i hemmet eller på sjukhus och riskerar därför att allvarligt komma efter i utbildningen. För att undvika denna typ av problem borde en ändring i skolförordningen ske, så att de lokala skolmyndigheterna får friare händer när det gäller att anordna särskild undervisning. Lämpligen borde sådan undervisning kunna anordnas så snart den totala sammanhängande sjukfrånvaron överskrider, eller av läkare bedöms komma att överskrida, räknat från första frånvarodagen. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om en sådan ändring i skolförordningen att särskild undervisning i hemmet eller på sjukhus kan anordnas då en elevs sammanhängande sjukfrånvaro omfattar, eller av läkare bedöms komma att omfatta, minst , räknat från första frånvarodagen.
mot · FZ02487 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 487 av om en yrkesteknisk högskola i Karlstad-Hagforsområdet beslut om en reformering av högskoleutbildningen innebar bl. a. att utbildningsutbudet skall breddas och differentieras, att högskolan öppnas för nya grupper, att utbildningsutbudet inom högre utbildning byggs ut i decentraliserade former samt att utbudet bättre anpassas till behoven i arbetslivet. Som ett led i detta beslutades om försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) på att antal platser i landet och med olika inriktning på de olika platserna. Detta öppnar en viktig utvecklingsmöjlighet för högskolan. YTH-verksamheten i och är förlagd till orter med handelsstålverk. Enligt min mening finns behov av YTH, stålteknisk linje, med inriktning på kvalitetsstålsidan. Härigenom skulle denna del av stålindustrin kunna tillgodose sitt speciella behov av arbetskraft i vissa kvalificerade funktioner. I finns ingen yrkesteknisk högskoleutbildning. Inom länet finns emellertid goda förutsättningar för att lokalisera YTH med ovan beskriven inriktning och med utnyttjande av resurser inom befintligt näringsliv och andra gjorda samhällsinvesteringar. Jag förordar att YTHverksamhet startas i Karlstad-Hagforsområdet. En sådan satsning skulle värdefullt komplettera nuvarande utbildningsutbud i vad gäller högre utbildning i . bör redan nu i princip ansluta sig till en sådan utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att yrkesteknisk högskoleutbildning bör startas i Karlstad-Hagforsområdet med en stål teknisk inriktning i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FZ02488 · 1976-01-21 00:00:00 — om höjt anslag till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. För utlandssvenskars barn anordnas i utlandet statsunderstödd undervisning i svensk grundskola (utlandsskola) och internationell skola samt genom korrespondensundervisning och kompletterande svensk undervisning. Statsunderstöd, motsvarande ersättning för samverkan på skolväsendets område, utgår också till kommun som för undervisning mottager elev vars föräldrar är utlandssvenskar. erinrar i sin anslagsframställning om att svensk exportnäring samt konsult-och biståndsverksamhet utomlands fr. o. m. /73 ökat i allt snabbare takt. Behovet av svensk undervisning har varit stort och successivt ökat. Enligt har detta behov endast i begränsad utsträckning kunnat tillgodoses . Många utlandsskolor ekonomi har dessutom till följd av den allmänna löne- och prisutvecklingen kommit att försämras. ledamöter har vid besök i svenska utlandsskolor kunnat ta del av de svårigheter som dessa skolor har och därvid kunnat konstatera att verksamheten i många fall bedrivs under osäkra förhållanden och under stark ekonomisk press. Enligt uppgift från har det gjorts eller kommer det att göras framställningar om statsbidrag till svensk utlandsskola i (), Gamboula (), Arequipa (), (), (), (), (), Säo (), (), Poona ((), Itezhitezhi (), (), (), Jeddah (Saudiarbien), Bathurst (), (), Kidatu (), (), Ouizert (), () och (). På dessa platser föreligger alltså formellt underlag för svensk utlandsskola och på flera av dessa platser kan inte heller alternativ undervisning erbjudas. I årets budgetproposition föreslås att statsbidrag endast skall utgå till en av de sex nya lärartjänster som begärt i sin anslagsframställning. Vi anser det ytterst angeläget att förslag kan bifallas och föreslår att erhåller medel till de tjänster som begärts. Anslaget bör därför räknas upp med . I likhet med anser vi inte att utlandsskoleutredningens förslag föregrips härigenom. 1 7975/76. Åberopande det anförda hemställs att till Bidrag lill svensk undervisning i ullandel m. m. för /77 anvisar . HANS NYHAGE (m) () i Agnäs () () () ()
mot · FZ02489 · 1976-01-20 00:00:00 — av herrar i och i Öskevik om statsbidrag till tjänster för skolkuratorer och skolpsykologer Benämningen elevvårdspersonal bör egentligen inte knytas till några vissa personer i skolan. Samtliga anställda inom skolan har i vidsträckt betydelse med elevvård att skaffa, även vaktmästare-, städ- och ekonomipersonal. Men självklart är det lärarna som gör det mesta av det elevvårdande arbetet, då de har den dagliga och ständiga direktkontakten med eleverna. Elevvården hänger intimt samman med undervisningen. När eleverna inte fungerar i skolsituationen, när de får svårigheter av skilda slag, när de inte trivs eller inte kan finna sig till rätta i skolmiljön, så ligger det ofta ett orsakskomplex i bakgrunden. kan läraren själv komma orsakerna på spåren och därigenom finna möjligheter att komma till rätta med problemen, men ofta behöver läraren hjälp med att utreda ett elevproblem. Det är då som experterna kommer in i bilden. Skolans utveckling har medfört ett kraftigt uttalat behov av socialt och psykologiskt väl kvalificerade medarbetare i skolan. Lärarnas möjligheter att kunna hjälpa de elever som är i behov av speciella hjälpåtgärder är begränsade, såväl tidsmässigt som utbildningsmässigt. För en framgångsrik elevvård är det önskvärt att skolan har ett väl fungerande team av elevvårdsfunktionärer. I dagens läge är kurators- och psykologtjänsterna i skolan kommunalt arvoderade. Stora variationer föreligger mellan kommunerna, när det gäller inrättandet av sådana tjänster. Det enda rimliga vore att göra dessa tjänster statsbidragsberättigade för att få behovet av kuratorer och psykologer inom skolan bättre tillgodosett. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till statsbidrag för kurators- och psykologtjänster inom skolan. () i Öskevik
mot · FZ02492 · 1976-01-21 00:00:00 — av m. fl. om granskningen av kommitté-betänkandet Sexual- och samlevnadsundervisning Den tillsatta expertutredningen, utredningen rörande sexual- och samlevandsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbetet,(USSU), framlade sitt slutbetänkande Sexual- och samlevandsundervisning (SOU 1974:59). Under remissbehandlingen har utredningens förslag i vissa avseenden utsatts för stark kritik. Om de värderingar som USSU kallar för grundläggande torde allmän enighet råda. Det gäller normer som hänsyn, omsorg, respekt för människolivets okränkbarhet och för personlig integritet, trohet, tolerans, jämställdhet och likaberättigande. Det är först när det gäller att dra konsekvenserna av dessa allmängiltiga normer för det sexuella samlivet som USSU utsatts för kritik. Betänkandet innehåller här ett mycket omfattande material rörande ömtåliga, svårbedömbara och därför delvis starkt kontroversiella frågor. Det måste anses otillfredsställande att dessa gjorts till föremål för enbart en expertutrednings verksamhet. Vi vill därför föreslå att utredningens betänkande jämte däröver avgivna remissyttranden, vilka regeringen överlämnat till , granskas av en till knuten beredning bestående av representanter för riksdagspartierna, så att även parlamentariker får medverka vid utformningen av de mål och riktlinjer som skall finnas för skolans samlevnadsundervisning. Den parlamentariska beredningen synes särskilt böra beakta den hänsyn till föräldrarnas önskemål, som är skyldigt att iaktta på grund av sina internationella åtaganden. Också den hänsyn till elevernas rätt till personlig integritet som skolan särskilt i ett sådant ämne som sexualundervisningen har att iaktta borde ägnas särskild uppmärksamhet av beredningen. Vi utgår från att beredningen tämligen snabbt skall kunna fullgöra sitt uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att till knyts en parlamentarisk beredning för behandling av USSU:s betänkande Sexual- och samlevnadsundervisning (SOU 1974:59) och därutöver inkomna remissyttranden. () () () i Öskevik
mot · FZ02493 · 1976-01-21 00:00:00 — av i och fröken om höjt anslag till : Uppdragsverksamhet, att avräknas mot autoinobilskattemedlen inträffar ett stort antal trafikolyckor, som beror på att bilföraren inte bemästrar halt väglag. Dessa olyckor skulle kunna bli färre om bilförarna får tillfälle att skaffa sig den kunskap som krävs för körning på vintervägar. Flertalet nya körkortsinnehavare har fått sin utbildning utan att ha möjlighet till övning i halkkörning. Den första bekantskapen med halt väglag kan då bli besvärlig. Men även erfarna bilister har svårt att lägga om sitt körsätt vid övergången från barmarkskörning till körning på halt väglag. Den första halkan märks särskilt tydligt i olycksfallsstatistiken. För att förebygga olyckor av detta slag krävs bl. a. att det skapas möjligheter till träning i halkkörning. För detta fordras tillgång till särskilda övningsplatser, där det är möjligt att träna under betryggande former. har utrett hur sådana banor bör utformas. Verket har också begärt att statsmedel skulle ställas till förfogande för att stimulera tillkomsten av halkkörningsbanor. Så sker även i årets anslagsframställning. Kommunikationsministern har dock utan någon motivering avslagit denna framställning. Det är uppenbart att behovet av halkträningsbanor är mycket stort. Intresse finns hos en rad kommuner. Motororganisationerna har upprepade gånger krävt sådana banor. Vi anser att tillkomsten av ytterligare halkträningsbanor verksamt skulle kunna bidra till bättre trafiksäkerhet och färre trafikolyckor. Vi anser därför att trafiksäkerhetsverk^ bör få de medel för detta ändamål, , som verket begärt. Med hänvisning till det anförda hemställs att till : Uppdragsverksamhet, att avräknas mot automobilskattemedlen, för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt förslagsanslag av för att möjliggöra inrättande av träningsbanor för halkkörning.
mot · FZ02497 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 497 av herrar i och om postverkets lokala förvaltning i I en delrapport, Postområden och postkontor, har postverkets organistionsutredning framlagt förslag till organisation av postverkets lokala förvaltning. Förslaget omfattar bl. a. indelningen av de olika regionerna i postområden. är i postalt hänseende indelat i sex områden. Utredningens förslag innebär att länet indelas i tre postområden enligt följande: 1. postområde, bestående av , och kommuner; 2. postområde, bestående av , , , , , , , och kommuner; samt 3. postområde, bestående av , , , , , och kommuner. Från kommunalt och fackligt håll i har man uttalat oro över den föreslagna indelningen, som man menar är ett led i utarmningen av norra . i påpekar att man inte fått ärendet på remiss men skriver i ett yttrande att de stora avstånden och vidsträckta glesbygdsområdena i norra talar för att denna del av skall bilda ett eget postområde. De postala myndigheterna i , och har i sina tidigare yttranden över förslaget också hävdat detta. Ett postområde omfattande centrala och norra kommer att medföra svårigheter att upprätthålla en likvärdig service inom hela området och lösa de speciella glesbygdsproblemen i norra delen med tillräcklig lokalkännedom. Behovet av tjänsteresor kommer att bli större. framhåller att statlig och verksamhet bör anpassas till de regionalpolitiska målen och att länet, bl. a. för att underlätta en planering i detta syfte, indelas i fyra förvaltningsregioner där norra delen utgör en sådan region. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer hos regeringen att vid omorganisationen av postverkets lokalförvaltning i de kommuner som ingår i norra förvaltningsregionen bör bilda eget postområde. (vpk) (vpk)
mot · FZ02499 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 499 av i Agnäs om en enhetlig telefontaxa höjs portot för brev och andra postförsändelser i . Kostnaderna blir allt mer kännbara för den som har korrespondens och behöver anlita postverket. Det som kännetecknar portot är dock jämlikheten: varhelst man postar ett brev i vårt land är portot för befordran lika högt. Brevet är belagt med samma avgift, vilket av oss alla uppfattas som rättvist. Jämte brevet är telefonsamtal ytterst oundgängligt för kommunikation mellan människor i ett modernt samhälle. Telefontätheten är hög i vårt land, och här som på många andra områden har vi i statligt monopol på teletrafiken medan det i andra länder -1, ex. - finns flera företag som erbjuder teleservice. Man kunde vänta att eftersom samma bolag sköter telefonförbindelsernas organisation och de fasta avgifterna för installation av apparat och för år är lika, också samtalskostnaderna per period skulle vara lika över hela landet. Denna till synes självklara fördelning som skulle utjämna kostnaderna mellan landets regioner är dock icke genomförd. Här är en snar reform av nöden. Vi måste dock eftersträva största möjliga utjämning. arbete beräknas slutfört , men redan nu har det framkommit att dess förslag inte torde innebära en för hela landet enhetlig taxa. Ett annat förslag är dock i längden icke acceptabelt. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till enhetlig telefontaxa för hela landet. () i Agnäs
mot · FZ02500 · 1976-01-20 00:00:00 — av i Heden m. fl. om bibehållande av persontrafiken på järnvägslinjen Gällande principer för trafikpolitiken fastställdes av . Detta innebär att varje trafikgren i princip skulle svara för sina kostnader, vilket skulle vara av betydelse (Ören samhällsekonomiskt riktig uppdelning av trafiken mellan de olika trafikgrenarna. Den trafikpolitiska målsättningen var att trygga en tillfredsställande trafikförsörjning i landets alla delar och till lägsta möjliga kostnad. Om SJ:s intäkter från en viss bandel inte täckte kostnaderna borde ersättning utgå av allmänna medel, i enlighet med beslut. För /76 hemställer om ett anslag på 786 milj. kr. för att upprätthålla trafiken på icke lönsamma bandelar. har beräknat summan till 643 milj. kr. Självfallet är det förenat med svårigheter att beräkna en viss handels förluster. Hur stort värde bandelen representerar som matarled till affärsbannätet måste fastställas genom uppskattning. Detta förklarar de olika beräkningarna. I regeringspropositionen hemställs om ett anslag på 600 milj. kr. för det icke lönsamma bannätet. Häri ingår ett mindre belopp för olönsamma järnvägsstationer. När järnvägsnätet var som störst omfattade det . Enligt den senaste redovisningen omfattar järnvägsnätet . I 1975/budgetproposition aviserades ytterligare nedläggningar av bandelar under /77. 1 propositionen framhålls bl. a. att det avses bandelar där en nedläggning uppenbarligen inte innebär några olägenheter från trafikförsörjningssynpunkt. Beträffande bandelen , som ingår i förteckningen över de bandelar som enligt föredragande bör läggas ner, bör dock en nedläggning anses vara till uppenbart förfång för trafikanterna på olika delar av sträckan. Bland stationerna vid banan kan , , och nämnas. För dessa och en rad andra orter spelar järnvägen en betydelsefull roll. Mellan och reser ett betydande antal elever till och från gymnasieskolan i . Om persontrafiken skulle läggas ner på bandelen ökas restiden för skoleleverna på denna sträcka per dag. Också sträckan norr om trafikeras av skolungdom såväl till som till . Bandelen har också betydelse för arbetsresor. Det bör vidare nämnas att ifrågavarande bandel korsar västra centralbanan 1975/76: 500 - som går mellan och - i . Anknytningstrafik till denna förekommer på bandelen . Det finns också anledning påpeka att vägnätet i det berörda området inte befinner sig i tillfredsställande skick. Mot denna bakgrund bör enligt vår mening också persontrafiken bibehållas på bandelen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget angående nedläggning av persontrafiken på bandelen . () i Heden () i Nennesholm