mot · FZ02913 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 913 om den kommunala demokratin Utredningen om den kommunala demokratin redovisar i sitt huvudbetänkande (demokrati, SOU 1975:41) en rad viktiga och intressanta synpunkter på formerna för en bevarad lokal självstyrelse och en stärkt demokrati. Utredningens centrala ställningstaganden är kopplade till frågorna kring breddad medverkan i och ökat (lokalt) inflytande på kommunalpolitiken. I. huvudrollen i detta sammanhang står självfallet försöken med kommundelsråd. Bakgrunden är given. Kommunsammanläggningarna har förändrat förutsättningarna för lokalpolitisk verksamhet, fjärmat de kommunala förtroendemännen från bygderna, uttunnat förtroendemannarepresentationen, försämrat förtroendemännens bygd- och personkännedom och försvårat de nära kontakterna mellan beslutsfattarna och de människor besluten berör. 1 kommundelar som var självständiga kommuner med egna fullmäktige, egen kommunalnämnd, egna styrelser och nämnder och med egen är man nu inordnad i de nya kommunblocken. Även i små landsbygdskommuner var antalet förtroendemän ca 100 och kommunalpolitisk verksamhet var därvid förankrad i en bred förtroendemannaorganisation. Man beräknar att för landet som helhet antal kommunalpolitiker nu minskat med uppemot 170 000 . Den breda förtroendemannarepresentationen är borta. De tidigare självständiga kommunala beslutsenheterna har kanske (i bästa fall) en representant i fullmäktige och någon i nämnderna. Dessa få skall representera hela kommundelen. De kommer inte från alla partier (sådana ting avgörs ju inte av lagstiftningen utan av de nominerande partierna) och kan omöjligen på ett korrekt sätt avläsa de lokala opinionerna. 1 de stora städerna (som ofta inte berörts av sammanläggningar) är den kommunaldemokratiska debatten lika viktig och avståndet mellan den lokala opinionen och beslutsfattarna lika orimligt lång. Även för.dessa områden blir representationen tunn, beslutsfattarnas bygd- och personkännedom dålig, och förankringen av beslut i lokala opinioner svår att nå. Behoven av lokala råd är lika stort i de av sammanläggningar drabbade glesbygdskommunerna som i förortsområdena till städerna och i tätorternas församlingar. Utredningen om den kommunala demokratin kallar kommundelsråden för kommundelsorgan och förordat beträffande dessa: 1 1975/76. - att kommundelsorganen skall vara frivilliga för kommunerna och att kommunerna därvid själva skall bestämma arbetsformerna, - att dessa organ i de kommuner som de inrättas i ges ökade uppgifter och utökade lokala resurser i förhållande till vad som vanligen varit fallet, - att kommunerna ges rätt att ange i reglemente att kommundelsorgan skall kunna anhängiggöra frågor i kommunfullmäktige, - att kommunerna i reglementsform anger att vissa frågor skall och andra bör remissbehandlas i kommundelsorganen, - att de lokala kommundelsorganen bör utarbeta kommundelsrapport , - att dessa organ skall väljas genom indirekt val av kommunfullmäktige, - att kommundelsorganen som regel bör bestå av flera ledamöter än varit fallet; omkring 15-20 ledamöter i större områden. Dessa förslag är till ytterlighet återhållsamma och har föranlett ledamöterna från alla de icke-socialistiska partierna att i reservationer och i särskilt yttrande föreslå att kommunerna rekommenderas att inrätta kommundelsråd, att kommundelsråden utses i allmänna val och att kommundelsråden tilldelas mer långtgående ansvarsuppgifter. Ett lokalt kommundelsråds huvuduppgift bör rimligen vara att skapa förutsättningar för kommunala beslut som - bättre än nu - har stöd i den lokala opinionen och i olika medborgargrupper. Förutsättningarna för att klara den uppgiften är att råden upplevs som viktiga och intressanta av såväl medborgarna i kommundelen som av de personer som väljs till ledamöter, och att kommundelsråden inordnas i den lokalpolitiska organisationen såväl som ett beredande som ett beslutande organ, och att råden fåren sammansättning som avläser den lokala politiska strukturen. Ett organ av detta slag finns redan på lokalt plan. Kyrkofullmäktige utses i allmänna val, kyrkofullmäktige har lokala beslutsuppgifter och är inordnad i den lokala kommunala organisationen, kyrkofullmäktige har beskattningsrätt. En tänkbar lösning vore att profanera kyrkofullmäktige och att sammanföra de uppgifter som åvilat den kyrkliga kommunen med de uppgifter av lokal natur som bör tillkomma kommundelsrådet. Beslutsförsamlingen för dessa gemensamma - kyrkliga och kommunala - frågor skulle utses i allmänna val (rimligen sammankopplade i tiden med valen till landsting och kommun) med rösträtt för alla som äger rösträtt i de kommunala valen. Beslutsförsamlingens sammanträden skulle regleras i särskild lag med tillskott från såväl församlingsstyrelselagen som kommunallagen och beskattningsrätt skulle tillerkännas beslutsförsamlingen efter de regler som återfinnes i församlingsstyrelselagens §S 66 och 69(med föreskrift om samråd med kommunstyrelsen beträffande utdebiteringens höjd och utformningen av inkomst- och utgiftsstat). Kommundelsrådens organisatoriska och politiska status skulle genom samordning med den kyrkliga kommunen innebära att man till en beslutsenhet sammanför alla de lokalpolitiska frågor som hänför sig till kommunens och kyrkans område. För kyrkans del skulle en sådan anordning rimligen innebära stora fördelar. Bokstavligen ställs kyrkan mitt i byn och de frågor som handläggs av kyrkofullmäktige skulle få ökad uppmärksamhet, visas större intresse och beslutsförsamlingen skulle komma att utses av ett betydligt större antal väljare än f. n. För kommunernas del skulle en sådan samordning innebära att den nya beslutsförsamlingen inordnades i den kommunala organisationsplanen och lagfästes och därvid undviker man att kommundelsråd endast löst fogas till den kommunala verksamheten. Jag förordar - mot bakgrund av det ovan anförda - att förutsättningarna för en beslutsförsamling på lokal nivå enligt det i motionen anförda utreds och att förslag förelägges senast . Jag förordar att utredningsuppdraget genom tilläggsdirektiv ges till utredningen om den kommunala demokratin. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos regeringen anhåller om tilläggsdirektiv för Utredningen om den kommunala demokratin innebärande krav på utredning beträffande förutsättningarna för en beslutsförsamling på lokal nivå enligt vad som i motionen anförts.