mot · FZ021660 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1660 av m. fl. om höjda anslag till miljövården Miljöpolitikens mål och medel har samhällets miljöorganisation och utökats successivt. Inriktningen av miljöpolitiken ligger f. n. på ett plan där dess uppgifter främst är att korrigera felaktigheter. De miljöpolitiska målsättningarna vägs samman med andra samhälleliga målsättningar och får ofta en underordnad betydelse. Miljö- och naturresurspolitik skall i stället vara grundläggande moment vid samhällets utformning. Utvecklingen i samhället måste ske inom de ekologiska ramarna, och de miljö- och resurspolitiska målsättningarna skall utgöra grunden för samhällsarbetets utveckling. En långsiktig syn på samhället och hänsyn till framtida generationer är nödvändigt vid olika samhällsfunktionerns uppbyggnad. Ekologin - naturens inre samband och sambandet mellan människan och hennes miljö - måste bedömas som ett av våra angelägnaste forskningsområden . Grundforskningen på detta område måste få ökade resurser. Kunskapen om naturens sinnrika självreglerande system och dess funktion i olika miljöer måste ökas. Forskningen måste också ge oss kunskapsunderlaget för en ekologiskt riktig utformning av människans verksamhet. Denna forskning måste knytas samman med annan, främst tillämpad forskning. Den tvärvetenskapliga forskningen måste därför starkt utvidgas. Sådan tvärvetenskaplig forskning kan gälla ekologi i förening med bl. a. teknik, kemi, samhällsplanering, ekonomi och medicin. Den tillämpade ekologiska forskningen bör syfta till att, i samverkan med andra vetenskaper, undersöka effekterna av olika åtgärder som vidtages från samhälle, näringsliv och enskilda. Vidare bör den ha som mål att skapa underlag för nya produktionsprocesser och för en samhällsplanering som står i samklang med naturens lagar. Den ekologiska grundutbildningen skall ha som mål att skapa medvetande och kunskap hos alla människor om naturens sätt att fungera och om vilka konsekvenser olika vardagshandlingar kan medföra. Kunskapen om naturen måste därför tillmätas stor betydelse inom hela utbildningsgången fr. o. m. . Avgörande för miljöpolitikens effekter är självfallet vilka medel som används för att eliminera farorna. Den skall inte helt inriktas på att först lära känna de hotande miljöfarorna och sedan försöka begränsa konsekvenserna av dem. Miljöpolitiken måste i större utsträckning se till att farorna för rubbningar i den ekologiska balansen och för människors livsmiljö över huvud taget aldrig uppkommer. väl kända problem, men där det likväl krävs betydande ansträngningar för att nå tillfredsställande lösningar är exempelvis svaveiutsläpp med åtföljande försurning, fosfatutsläpp i våra vatten, andra miljögifter och bullerstörningar. För dessa områden krävs fortsatta insatser. Dessa miljöeffekter är emellertid uttryck för en utveckling som tillåtits fortgå alltför länge innan några åtgärder vidtagits. För framtiden måste miljöpolitiken i större utsträckning inriktas på att förhindra att samhällsutvecklingen inte trampar utanför de ekologiska ramarna i stället för att enbart vidtaga åtgärder när "övertrampen redan skett. Härav följer att det är viktigt att det finns resurser för forskning som syftar till att ändra olika miljöstörande processer i samhället t. ex. inom produktionen, så att miljöskada aldrig behöver uppstå. M iljöv årds fors kning Totalt utgör forskningen på miljöområdet av den totala forskningsverksamheten som finansieras med statsmedel. De medel som tilldelas under anslet Miljövärdsforskning är en betydande andel av medlen till hela miljöforskningen. Under innevarande budgetår uppgick anslaget till 26,7 milj. kr. Forskningen under detta anslag avser målinriktad miljövärdsforskning. Till denna forskning hör bl. a. vatten-, luft- och annan naturforskning, bullerforskning, viltforskning samt forskning om miljögifter. Projekten inom området kräver i regel för att kunna genomföras. Några av de nya angelägna projekt som har planerats men som det är osäkert om de kan realiseras inom ramen för regeringens förslag för /: - forskning kring nya substanser i vår miljö, exempelvis PCT:s (alternativ till PCB) och PCA:s förekomst (flamskyddsmedel) - effekten av tungmetaller i skilda sammanhang - medicinska effekter av bilavgaser - ytterligare undersökningar beträffande stadsluftens föroreningsproblem - undersökning av de biologiska effekterna kring nitrat m. fl. - ytterligare undersökningar kring försurningsproblemen - effekterna av utnyttjande av torv marker - tvärvetenskapligt projekt kring långsiktiga förändringar i bl. a. vegetation, djurliv, markförhållanden - en utvärdering kring effekterna av utsläpp av organiska ämnen ocn närsalter m. m. - slambehandlingen vid de kommunala reningsverken - omhändertagande av avloppsvatten från enfamiljshus i glesbygd för att underlätta glesbebyggelse - forskning kring återvinning främst avseende återvinningsgrad, energiförbrukning och produkters renhet. har yrkat på en ökning med 10,8 milj. kr. till 37,5 milj. kr. Regeringen föreslår en ökning med 3,74 milj. kr. anser att miljövårdsforskningen har mycket hög angelägenhetsgrad och föreslår att tillförs ytterligare 2,5 milj. kr. utöver regeringens förslag, dvs. en ökning jämfört med /76 med 6,24 milj. kr. Denna medelstilldelning ger betydligt större förutsättningar att kunna genomföra ovanstående projekt. Utvecklingen av anläggningar för avfallsbehandling är en mycket viktig del i verksamheten för att öka återvinningen av ämnen. Dessa anläggningar är också en förutsättning för att komma till rätta med bl. a. det kemiska avfallet. Regeringen har för detta område föreslagit oförändrat anslag. Detta är högst märkligt mot bakgrund av de utfästelser som gjordes i propositionen 1975:32 angående återvinning och omhändertagande av avfall. Där klargjordes att det statliga stödet till avfallsbehandling skulle byggas ut och ge utrymme för förbättringar och nya initiativ. Med en oförändrad ram kan detta omöjligen ske. Anslaget Avfallsbehandling kan delas upp i tre delar. Det gäller hushållsavfall, annat avfall (bl. a. kemiskt avfall) samt försöksanläggningar för att minska vatten- eller luftförorening eller buller. När det gäller det kemiska avfallet föreligger betydande brister. Det nya behandlingsföretaget (SAK.AB) klarar inte av att ta hand om det miljöfarliga avfallet. I petita för /77 påtalas följande: De företag som finns på marknaden och som beräknas ingå i det kommande behandlingsföretaget (jfr prop. 1975:32 s. 52) äger inte den kompetens som är önskvärd för att kunna ansvara för omhändertagandet av allt miljöfarligt avfall. Enligt uppgifter från enskilda kommuner har det också visat sig att det föreligger stora svårigheter att bli av med miljöfarligt avfall. Det är därmed nödvändigt att denna verksamhet får ett utökat stöd. föreslår ytterligare 5 milj. kr. utöver regeringens förslag om 15 milj. kr. till detta anslag. har yrkat på en utökning med 35 milj. kr., men med hänsyn till att verksamheten befinner sig i inledningsstadiet bör totalt 20 milj. kr. Visar det sig att anslagstilldelningen inte är tillräcklig måste frågan snabbt ånyo prövas av . har betydande statsbidrag utgått till kommunerna och industrin för investeringar i reningsanläggningar av skilda slag. Satsningarna har gett goda resultat särskilt när det gäller utsläpp från äldre industrianläggningar och från tätorter. Mycket återstår emellertid att göra, och det är angeläget att investeringarna intensifieras så att utsläppen i sjöar och vattendrag kan begränsas till mängder och ämnen som sjösystemens egen självrening klarar av. Även om föroreningar i vattendrag upphör, innebär detta inte alltid att vattendragen av egen kraft kan återhämta sig från den kulturpåverkan de varit utsatta för. Alla sjöar är nu mer eller mindre påverkade, och många av dem är i behov av omedelbara åtgärder för att kunna räddas. Inventeringen av vattendragen har inom flera områden hunnit så långt att praktiskt restaureringsarbete pågår eller avses starta . Långt fler arbeten skulle kunna utföras om staten stimulerade arbetet på liknande sätt som skett i vad gäller utbyggnaden av reningsverk. Vissa arbeten som muddring, vinterslåtter av vass och annan vegetationsbekämpning skulle kunna starta , t. ex. som beredskapsarbeten, utan lång förberedelsetid. Även för utredningar och forskning beträffande sjöekosystem och om vilka åtgärder som bör utvecklas för restaurering behövs samhällets stöd. Finansieringen av det omfattande sjörestaureringsarbetet bör även åvila kommuner och landsting och andra som förorenat vattendragen. För att erforderlig restaurering skall komma till stånd är det emellertid nödvändigt att staten bidrar med ekonomiska insatser. Från samhället synpunkt är det väsentligt att återställa en acceptabel situation beträffande organism- och andra miljöförhållanden i sjöar och vattendrag där ekosystemet är i obalans. Bad, fiske, fågelliv samt ren och vacker natur har stor betydelse för vårt hälsotillstånd och vår välfärd. Undersökningar inom miljövårdsområdet och sjörestaurering är mycket viktiga för samhället, särskilt om man ser frågan på litet . Gör man inget riskerar man i många fall att försitta möjligheterna att reparera skadorna. I dagens läge är också sysselsättningsaspekten väsentlig. Man kan här skapa arbetstillfällen som är värdefulla både för individen och ur hela samhällets synvinkel. bör avsättas för påbörjande av en omfattande sjörestaureringsverksamhet /77. Regeringens förslag innebär att helt obetydliga belopp ställs till förfogande för sjörestaureringar. Inom har kartläggningsarbetet och undersökningsverksamheten hunnit mycket långt. Behovet är också stort inom detta län som alltså kan framhållas som ett gott exempel på projekt där meningsfullt restaureringsarbete påbörjas . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att 1. till Miljövårds forskning för /77 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 2. under ett nytt anslag Sjörestaureringar för /77 anvisa ett reservationsanslag av . i enlighet med den fördelning som angivits i motionen, 3. till Stöd till avfallsbehandling m. m. för /77 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () ()