mot · FZ021134 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76: 1134 av m. fl. om förbud mot svenska investeringar i , m. m. Vid om kolonialism och apartheid antogs följande rekommendation: Åtgärder skall vidtas av FN och dess organisationer, av stater såväl som av nationella och internationella institutioner, statliga och icke-statliga, till fullt stöd för kampanjer utförda av anti-apartheidrörelser och andra solidaritetsorganisationer för att befrämja avvecklandet av internationella förbindelser med och slut på alla samarbetslänkar med . En fråga som verkligen bör ställas i anslutning till denna rekommendation är: När tänker förverkliga innehållet i densamma? Apartheidsystemet är ruttet inte bara till sina enskilda delar utan som helhet. Den icke vita befolkningen, som utgör 19 miljoner av totalt 23 miljoner sydafrikaner, vill få sin rättmätiga del av landets egendom och inte bara den vite mannens smulor. Framför allt måste majoriteten besluta om landets framtid. Till detta har premiärminister sagt: Vi behöver dem därför att de arbetar för oss - men att de arbetar för oss kan aldrig ge dem rätt att kräva politiska rättigheter. 1 motion 1975:1152 påpekades det dåliga renommé ådragit sig genom de svenska storkapitalisternas utplundring av svart arbetskraft i . har uppmärksamheten återigen riktats mot det klassiska exemplet på vitt herravälde - . Detta har tvingat några svenska storfinansföreträdare att uttala sig. Således har direktör och Volvochefen utropat: "Vi är för förbättringar. Men det rör sig naturligtvis om förbättringar på den vita härskarklassens villkor. Utländska företag är helt beroende av den regim och de lagar den stiftat. De utgör således en integrerad del av apartheidsystemet och är beroende av systemets fortlevnad. Kapitalister investerar av tradition, där deras investeringar är skyddade. Det skyddet finns garanterat i genom ett otal repressiva instrument som rasistregimen förfogar över. Bland dessa kan nämnas passlagarna, som trakasserar afrikanerna. Bara i ställs 100 000 afrikaner inför rätta för brott mot dessa passlagar. Group Areas Act är en annan brutal lag, som tvingat en och en halv miljon afrikaner till ökenliknande trakter. Det är svårt att tänka sig att svensk storfinans nytända iver att påta sig socialt ansvar är helt uppriktig. Snarare är det väl så som ANC:s representant i , , yttrade vid en debatt på SIDAforum : "Vi tror inte att ASEA:s ledning älskar apartheid. Men som alla andra foretag älskar de profiter, och det är därför de är i . har hamnat i den nya Sydafrikakampanjens bakvatten. Internationellt har satt i gång en omprövning av 1960-talets tro att det gick att pressa till eftergifter. Som en uppföljning av Uppsalamötet instiftades Programme to Combat Facism (Programmet för att bekämpa rasismen). Det har uppmanat medlemskyrkorna att sälja sina aktier i företag som investerar i och att delta i kampanjer för tillbakadragande av alla utländska investeringar i . ges stöd direkt till befrielserörelserna. i kunde inte ansluta sig till fördömande av utländska investeringar utan föreslog i stället att företagen skulle påta sig mer socialt ansvar, väsentligt reducera löneskillnaderna mellan svarta och vita. Om den tidigare citerade rekommendationen från , om att befrielserörelserna i alla sammanhang skulle betraktas som autentiska företrädare för sina folk och alla aktioner företas i samråd med dem, också tillämpades av , skulle det innebära ett politiskt bakslag för rasistregimen. Men det är inte bara kyrkan och storfinansen i vårt land som hävdar att utländska investeringar skulle vara ett verksamt medel för förändringar av apartheidsystemet. LO och TCO har efter sitt besök i uttalat sig i ungefär samma riktning. Till detta är bara att säga att tron på utlandsinvesteringar som hävstänger för positiva förändringar helt ignorerar erfarenheterna från , där apartheid har byggts upp parallellt med ökade utlandsinvesteringar. De färgades organisationer i , SACTU och ANC, tar bestämt avstånd från utlandsinvesteringarna och hävdar att dessa är ett stöd för uppehållandet av apartheidsystemet. har i FN uttalat sin avsky mot apartheidsystemet. Men detta blir till intet förpliktande, därför att man tillåtit svenskt kapital att strömma in i . Förbud måste införas mot kapitalexport till länder med rasistisk och fascistisk regim. Det enda som kan avskaffa apartheidsystemet och leda till de förtryckta folkgruppernas befrielse är kamp med alla till buds stående medel. är de sydafrikanska massorna organiserade i den s. k. kongressalliansen. Den består av , som är de svarta afrikanernas rörelse, av , som organiserar folk av asiatiskt ursprung, av , som organiserar mulatterna, av Congress of Democrats, som är de progressiva vitas organisation, samt av som är de icke vita arbetarnas i praktiken förbjudna fackförbund. Kongressalliansen (i fortsättningen kallad ANC) mobiliserade på 1940och 1950-talen de förtryckta och utsugna sydafrikanerna till massiva strejker, demonstrationer m. m. Efter den fruktansvärda repressionen har ANC fortsatt att verka underjordiskt. har rörelsen trots det oerhörda polisförtrycket lyckats sprida sin propaganda inom landet och utvidga sin organisation. Allt tyder på att det råder ett samband mellan ANC:s verksamhet och den aktiva strejkrörelse som pågått nästan kontinuerligt . Om man vill motverka det sydafrikanska apartheidsystemet måste ett kraftigt stöd mobiliseras till förmån för afrikanernas egen motståndsrörelse. 5 till budgetpropositionen aviseras att ANC knappast kan påräkna annat än en liten summa, som är helt otillräcklig för de enorma behov som finns. kommunisterna vill därför föreslå att ett särskilt bidrag anslås som rörelsen själv kan disponera. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställer om lagförslag innebärande förbud mot svenska investeringar i så länge rasförtrycket består, 2. att skarpt fördömer svenska företags investeringar i och förbindelser med och kräver att de skyndsamt avvecklar dessa, 3. att beslutar anslå . för /77 till ANC i att disponeras fritt av rörelsen. (vpk) i (vpk) i