mot · FZ021412 · 1976-01-26 00:00:00 — 1975/76:1412 av m. fl. om förutsättningarna för en alternativ pedagogisk verksamhet inom skolväsendet I har, framför allt genomförts ett pedagogiskt reformarbete av mycket stora mått. Resultatet har blivit den svenska och den nya gymnasieskolan. Även om kritiska synpunkter i olika sammanhang framförts på olika delar av det svenska utbildningsväsendet så bör det inte råda något tvivel om att de genomförda reformerna har spelat en utomordentlig roll för att göra en god utbildning tillgänglig för allt större ungdomsgrupper. Det finns också anledning att räkna med att det fortsatta reformarbetet kan komma att bidra till att lösa många kvarstående eller nytillkomna problem. Självfallet får dock inte denna betydelsefulla utveckling innebära att pedagogiskt utvecklingsarbete utanför de etablerade ramarna förhindras eller allvarligt försvåras. Detta har uppenbarligen heller aldrig varit avsikten. I förarbetena till den nuvarande skollagen framhöll dåvarande statsrådet följande: Det är med hänsyn till den pedagogiska utvecklingen över huvud taget angeläget att det allmänna visar förståelse för och tillmötesgående mot dem som obundna av konventionell pedagogisk uppfattning vill leta sig fram på andra vägar för att nå det mål man ställer för en god skola, oavsett om arbetet bedrivs inom eller utom det allmänna skolväsendet. Statsrådet framhöll också att författningarna inte får ges en så statisk utformning eller tillämpas så snävt att det i realiteten blir omöjligt att driva en enskild skola. I all synnerhet gäller detta så kallade reformskolor (friskolor) eller andra skolor där arbetet bedrivs i överensstämmelse med någon genomtänkt och önskvärd uppfostrings- eller pedagogisk idé. Denna inställning har också fått sitt konkreta resultat i skollagens Den i mest förekommande formen av alternativ pedagogik är den s. k. Waldorfpedagogiken. finns i , , och kommuner. I är rätten att bedriva Waldorfskolverksamhet föremål för rättslig prövning. Dessutom tillämpas Waldorfpedagogik vid ett antal förskolor och läkepedagogiska institut. Waldorfskoloma skiljer sig från vanliga grund- och gymnasieskolor bl. a. genom att tillämpa sammanhållna klasser t. o. m. 12 :e (sista) skolåret, genom att praktisk och konstnärlig verksamhet får ett relativt större utrymme i undervisningen, genom att betyg i gängse mening inte förekommer utan ersätts med skriftliga omdömen och muntliga samtal, och att viss språkundervisning påbörjas redan på lågstadiet. Waldorfskolorna arbetar inom ramen för övergripande mål, och eleverna från den enda till utbyggda , i , har av SÖ tillerkänts grundskolekompetens. Waldorfpedagogiken möter ett betydande intresse från olika håll. Elevtillströmningen till de existerande skolorna är god och eleverna har mycket varierande bakgrundsmiljöer. Intresse lär också finnas att starta skolor i några andra orter i landet. Inom lärarutbildningen har framkommit ett betydande intresse att studera Waldorfpedagogiken och tillgodogöra sig olika uppslag därifrån. Detta intresse kommer bl. a. till uttryck i en stor mängd studiebesök, dels vid olika och dels vid i som bedriver utbildning av Waldorfpedagoger. besöktes av drygt 1 200 lärarkandidater, lärare och andra pedagoger. tog mot besök av ca 1 700 förskollärare, lärare och andra pedagoger. Från i har både lärare och lärarkandidater i brev till SÖ, länsskolnämnden i och skolstyrelsen i framhållit det angelägna i en Waldorfskola inom regionen som studieobjekt. Likaså har från elever vid i i skrivelse till SÖ framförts önskemål om vidgade möjligheter att studera Waldorfpedagogiken bl. a. genom studiebesök och auskultationer vid någon Waldorfskola. Det ökade intresset för Waldorfpedagogik inom lärarkåren har också resulterat i att ett antal Waldorfpedagogiskt inriktade fortbildningskurser för lärare i och förskollärare kommer att anordnas av i samarbete med SÖ. Intresset för att Waldorfpedagogik skall kunna bedrivas är stort dels bland föräldrar som önskar en viss pedagogisk valfrihet, dels bland lärare som vill ägna sig åt Waldorfpedagogik i en genomförd Waldorfskola och dels bland lärare, lärarkandidater som önskar vidgade möjligheter att studera Waldorfpedagogiken och utnyttja dess idéer inom det allmänna skolväsendet. Samhällets attityd till Waldorfskolorna är ytterst oenhetlig. Waldorf skolor förekommer som nämnts i fyra olika kommuner, och de behandlas på fyra helt olika sätt. I åtnjuter såväl kommunala som statliga bidrag. skoldirektion har efter en grundlig utredning beslutat föreslå kraftigt utvidgade kommunala bidrag som kan antas trygga skolans existens på . SÖ har för sin del föreslagit en stor ökning av det statliga bidraget. I erhåller Rudolf-Steinerskolan kommunala bidrag, men inte statliga. Skolstyrelsen har tillstyrkt statliga bidrag. Detta har dock ej bifallits i budgetpropositionen. I kommun accepteras existensen av . Vissa smärre bidrag utgår, men skolan lämnas i huvudsak att klara finansieringen på egen hand. I har skolstyrelsen vägrat tillstånd att bedriva verksamhet. Skolstyrelsens beslut har med en rösts majoritet fastställts av länsskolenämnden. beslut har i sin tur överklagats hos regeringen. Frågan om rätten och möjligheten att i några skolor i landet bedriva pedagogisk verksamhet i andra former än de som är gängse inom det allmänna skolväsendet måste anses ha så stor principiell betydelse, att en mer enhetlig samhällelig attityd än den som förekommer är angelägen. Att det finns ett starkt intresse från skilda grupper av berörda verksamhet är uppenbart. Avsikten att möjliggöra sådan verksamhet framgår också klart av föredragande statsrådets kommentar till skollagen. Förekomsten av andra pedagogiska metoder får dock inte bli beroende av stora ekonomiska uppoffringar från föräldrar och lärare. En precisering av rätten att bedriva Waldorfpedagogik eller någon annan genomtänkt och önskvärd pedagogik måste därför förenas med att möjligheter öppnas för ekonomiskt stöd för sådan verksamhet på ett mer enhetligt sätt än vad som är fallet. Det är rimligt att kräva att pedagogiska alternativ skall falla inom ramen för övergripande mål och ge i huvudsak samma kunskaper och färdigheter som det etablerade skolväsendet. Det innebär också att skolor vars syfte är att bedriva undervisningen med en bestämd religiös, politisk eller annan inriktning måste avvisas. Friheten skall gälla den pedagogiska metoden. Det är viktigt att pedagogiska alternativ kan utvecklas på ett genomförbart sätt i en hel skola. Verksamheten vid eventuellt tillkommande skolor kan tänkas bedrivas antingen i form av organisatoriskt självständiga friskolor under samhällelig tillsyn och med samhälleligt ekonomiskt stöd eller inom det samhälleliga skolväsendets ram. Vilket alternativ man än väljer måste självfallet skolans pedagogiska frihet garanteras. I syfte att klarlägga de här berörda frågeställningarna föreslår vi att en parlamentariskt sammansatt utredning tillsätts. Den bör få i uppgift att dra upp riktlinjer för på vilka villkor andra pedagogiska metoder än de inom det allmänna skolväsendet gängse skall kunna tillämpas i vissa fall. Till utredningen bör knytas företrädare för skolmyndigheter, lärarutbildningen och alternativ pedagogik. Med hänvisning till vad som här anförts hemställes att måtte besluta att i skrivelse till regeringen hemställa om tillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift att föreslå ekonomiska, organisatoriska och andra förutsättningar för alternativ pedagogisk verksamhet. () () () () () ()