mot · FZ022177 · 1976-02-11 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:99 om teckning av aktier i Vi tillstyrker att erhåller det begärda nytillskottet av ett aktiekapital på 1 500 milj. kr. Avgörande för vårt ställningstagande är att detta är en förutsättning för att det planerade investeringsprogrammet för 1976-1979 skall komma till stånd. Ett avslag på Statsföretags begäran skulle därmed medföra ett kraftigt bortfall av sysselsättningstillfällen och allvarligt försvaga konkurrenskraften hos ledande företag inom . Särskilt för skulle de långsiktiga konsekvenserna bli betydande. Det är emellertid bestämda krav från vår sida O att kraftigt ökade kapitalresurser ställs till de mindre och medelstora företagens förfogande med att Statsföretag och tillförs ytterligare medel, O att Statsföretag inriktar sig på att lösa problem för förlustbolagen inom gruppen. Det måste ske inom ramen för det tillstyrkta kapitaltillskottet, O att insyn i de statliga företagen förbättras. Det är, som framhållits i vår gemensamma motion om den ekonomiska politiken till årets , synnerligen angeläget i dagens läge att stimulera företagens investeringar, speciellt inom industrin. Detta är nödvändigt både med hänsyn till önskvärdheten att skapa nya sysselsättningstillfällen och med hänsyn till vår utrikesbalans. Den växande konkurrensen på exportmarknaderna gör att den svenska exportindustrins konkurrensförmåga måste stärkas, och måste hemmaföretagens möjligheter att möta importkonkurrensen förbättras. Det kräver hög investeringstakt hos företagen framöver. Förutsättningen för detta är en investeringsfrämjande ekonomisk politik och tillräckligt utrymme på kreditmarknaden för företagens investeringar. Det är därvid nödvändigt att se till att man får en lämplig avvägning av investeringarna mellan olika företagstyperoch företagsstorlekar samt mellan olika regioner i landet. Kapitalinsatser i statliga företag samt kapitalanspråk från de stora företagens sida får därför inte leda till att hela kapitalutrymmet intecknas, så att de mindre företagens kapitalförsörjning försvåras. Vi vill ånyo understryka vad vi framhöll i vår motion om den eko nomiska politiken: Stimulanserna för ökade industriinvesteringar måste utformas så, att alla grupper av företag ges möjlighet till en fortsatt utveckling. I propositionen 1975/76:99 föreslås att anslår 1 500 milj. kr. för nyteckning av aktier i . Bakgrunden till förslaget är att Statsföretag för att kunna genomföra sina planerade investeringar för anser sig behöva ett tillskott av eget kapital av denna storleksordning. Det aktuella investeringsprogrammet är av ungefär samma omfattning som programmet under närmast föregående fyraårsperiod (1972:1975). Investeringarna avser nuvarande företag inom och rör således inte en rad större statliga industriprojekt som kan bli aktuella , bl. 80/85, nytt oljeraffinaderi samt insatser för varvs- och beklädnadsindustrierna. Statsföretag är, med hänsyn till omsättning och antal anställda, en av landets absolut största industrigrupper. I företagsgruppen ingår en rad företag som är viktiga för vår export och för sysselsättningen i t. ex. . Drygt hälften av omsättningen utgörs av försäljning till utlandet. 40 96 av samtliga anställda i Statsföretag, ca 45 000 personer, sysselsätts i , och i svarar Statsföretag för 15 96 av sysselsättningen. Gruppens andel av de svenska industriinvesteringarna är också hög. svarade företagen inom denna grupp för en tiondel av landets industriinvesteringar och hela 80 96 av industriinvesteringarna i . Mot denna bakgrund anser vi det viktigt att Statsföretag, i likhet med andra industriföretag, stärker sin konkurrenskraft. En förutsättning fördetta är otvivelaktigt en fortsatt hög investeringsaktivitet inom . Det är utgångspunkten för vår bedömning av den föreslagna nyteckningen av aktier. För att kunna ta ställning till det begärda kapitaltillskottet är det nödvändigt att får tillgång till ett fylligt faktamaterial, både sådant som legat till grund för propositionen och annat som är av intresse i sammanhanget. Det är nödvändigt bl. a. för att skall kunna bedöma om ett tillskott av den föreslagna storleksordningen är rimligt och om de anslagna medlen kommer att ge tillfredsställande avkastning. Däremot bör inte i detalj ta ställning till Statsföretags investeringsprogram. Det är en uppgift för och verkställande ledning att avgöra hur de ekonomiska resurserna skall användas för att uppnå de mål som ställt upp för företaget. En del av underlaget för beslut finns i propositionen. Kapitalbehov och kapitalanvändning redovisas översiktligt liksom också huvuddragen i det planerade investeringsprogrammet. Detta material är emel lertid otillräckligt för ett ställningstagande. har därför Statsföretag på vår begäran lämnat en del kompletterande information, bl. a. en aktuell bedömning av det sannolika resultatet , de enskilda företagens investeringsprogram samt investeringarnas betydelse för den fortsatta verksamheten. Detta material borde funnits med i propositionen. Därutöver kommer näringsutskott att få möjlighet att ta del av ett detaljerat material. Av det redovisade materialet framgår att tillskottet av nytt aktiekapital är förutsättningen för att det planerade investeringsprogrammet inom för skall komma till stånd. Ett avslag på Statsföretags begäran skulle därmed medföra ett kraftigt bortfall av sysselsättningstillfällen och allvarligt försvaga konkurrenskraften hos ledande företag inom . Särskilt för skulle de långsiktiga konsekvenserna bli betydande. Mot denna bakgrund tillstyrker vi den föreslagna nyteckningen av aktier i . Enligt vår mening bör den långsiktiga expansionen av den statliga företagssektorn ske i kraft av de statliga företagens egen konkurrensförmåga och inte genom åtgärder från statsmakternas sida. Det innebär att den långsiktiga expansionen bör ske i takt med de vinster som Statsföretag och andra statliga företagsgrupper själva skapar samt med ett rimligt kapitaltillskott från ägarens sida, i likhet med vad som sker fört. ex. de börsnoterade bolagen. Vi vill betona de särskilda villkor som Statsföretagsgruppen arbetar under. Ofta kan det finnas anledning att lägga särskilda sysselsättnings- och regionalpolitiska bedömningar i grunden. På vissa orter spelar Statsföretag en avgörande roll för sysselsättningen. På dessa orter måste företaget känna ett särskilt ansvar för att sysselsättningen upprätthålls eller - i förekommande fall - att nya arbetstillfällen skapas. I fortsättningen måste Statsföretag också beakta regionalpolitiska aspekter vid planeringen av investeringar och företagsetableringar och t. ex. medverka till att utveckla den industriella sesselsättningen i inland. Kapitaltillskott till är en av flera insatser för att stimulera industriinvesteringarna i landet. Från samma utgångspunkter har vi tillstyrkt att skall tillföras ytterligare 500 milj. kr. Ett villkor för tillskottet är att aktieköpen fortsättningsvis inte leder till att fonden äger av något företags aktiekapital. Båda dessa insatser tar sikte på de stora företagen. Men också de mindre och medelstora företagen måste, som vi framhållit inledningsvis, ges stimulans och stöd för sina investeringar. Därför är det ett bestämt krav från vårsida att kraftigt ökade kapitalresurser ställs till de mindre och medelstora företagens förfogande, parallellt med att Statsföretag och tillförs ytterligare medel. Det bör, som vi föreslagit i vår motion om den ekonomiska politiken, ske genom O att AP-fonderna tillför AB Industrikredit och AB Företagskredit medel, så att den nuvarande lånekön på 300-400 milj. kr. avvecklas och instituten i fortsättningen får en årlig utlåningskapacitet på . Motsvarande ökning av kapaciteten bör ske i AB Lantbrukskredit och Allmänna Hypoteksbank, O att anslaget till Statens hantverks- och industrilånefond, som förser företagareföreningarna med lånemedel, höjs från av regeringen föreslagna 35 milj. kr. till 150 milj. kr. för nästa budgetår, O att det maximala lånebeloppet för s. k. garantilån höjs från nuvarande . O att reglerna förFöretagskapital AB ändras, så att mindre och medelstora företag får bättre tillgång till riskvilligt kapital. Ett annat krav från vår sida är att ges bättre insyn i de statliga företagen. På denna punkt finns åtskilliga brister. Det gäller särskilt de företag som står utanför Statsföretagsgruppen. Bland de åtgärder som bör vidtas märks bl. a. följande: O ledamöter bör ges rätt att delta i bolagsstämman i alla statliga företag för att ställa frågor till företagsledningen. O Regeringen bör redovisa för vilka företag som staten äger, direkt eller indirekt. Redovisningen bör omfatta både majoritetsägda företag och företag där staten endast äger en minoritet av aktierna eller andelarna. O Riktlinjer bör utfärdas för utformningen av årsredovisningarna för statliga företag. Dessa bör i fråga om den ekonomiska redovisningen minst ligga i linje med motsvarande rekommendationer för de börsnoterade företagen. Grundläggande för Statsföretag är att verksamheten skall drivas med sikte på lönsamhet. har denna målsättning uppfyllts i den meningen att Statsföretag som koncern kunnat redovisa vinst. har avkastningen på det arbetande kapitalet legat på ungefär samma nivå som genomsnittet för de största företagen i landet. Det positiva resultatet beror framför allt på stora vinster i några av dotterbolagen. går emellertid andra företag inom med förlust. 1974 gällde det ca 1/3 av dotterbolagen. I dessa fall är lönsamhetsproblemen ofta förbundna med mera varaktiga strukturförändringar inom näringslivet eller direkta felbedömningar av utvecklingen på olika marknader. Den allmänna försämringen av lönsamheten för koncernen som skedde sammanhänger däremot till stor del med att den senaste internationella lågkonjunkturen i så hög grad drabbat malmbrytning, järnhantering och de övriga basnäringar som utgör en stor del av Statsföretags verksamhet. Enligt vår mening är det viktigt, inte minst med tanke på sysselsättningen i berörda företag, att Statsföretag, efter en period av kraftig expansion i form av företagsköp och utbyggnader, i ökad utsträckning inriktar sig på att kon Målsättningen bör vara att lösa problemen för förlustbolagen inom ramen för det kapitaltillskott som vi tillstyrkt ovan. I den mån förlusterna beror på att något av de aktuella bolagen ålagts uppgifter som inte är företagsekonomiskt motiverade, har Statsföretag möjlighet att begära särskild ersättning enligt den s. k. offertprincipen. Det har dock inte skett för något av berörda förlustbolag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att anvisar ett belopp av 1 500 milj. kr., fördelat på budgetåren 1975/76 och 1976/77, för aktieteckning i , med beaktande av vad som anförts i motionen.