mot · FZ021949 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar och om utbyggnad av kraftverk i Mellanljusnan I de ramar som statsmakterna anvisat för hur behovet av elektrisk energi skall tillgodoses ingår att vattenkraftsproduktionen skall öka med /år från nuvarande produktion i befintliga eller beslutade kraftstationer. Svårigheter föreligger att fylla det uppställda målet i fråga om ökningen av vattenkraftsproduktionen. I årets budgetproposition, bilaga 15 industridepartementet s. 265, uttalas därom följande: Ökningen av vattenkraft med är avsedd att komma till stånd genom kompletterande utbyggnader i redan exploaterade vattendrag. Enligt vattenfallsverkets mening är de praktiska möjligheterna att hinna bygga ut vattenkraftanläggningar för en produktion av synnerligen små i beaktande av de undantag från prövning enligt vattenlagen som har gjort för huvuddelen av landets outnyttjade vattenkrafttillgångar. (terawatt-timme) =1.000.000.000 kWh (kilowatt-timme) 1 GWh (gigawatt-timme) = 1.000.000 kWh (kilowatt-timme) Ett av de mer betydande energitillskott som kan erhållas genom utbyggnader i redan exploaterade älvar är de 740 GWh som kan utvinnas i Ljusnan mellan Laforsens kraftverk och , den s. k. MellanLjusnan. Ansökningarna till angående dessa kraftverk gavs in till . har utlyst ett sammanträde för att erhålla underlag för sitt yttrande enligt vattenlagen 4 kap. 20 § till regeringen. avslutar sin PM 1975: 9 angående Vattenkraftutbyggnader i på följande sätt: vill slutligen framhålla att ett frisläppande av objekten i kategori 1, 2 och 3 samt Mellan-Ljusnan bör kunna medföra en produktionsökning om ca /och ca /. De tre bolag som sökt ^byggnadstillstånd, och , och , som tillsammans bl. a. svarar för huvuddelen av elförsörjning, har på alla sätt sökt påskynda ärendets handläggning och kan förutsättas vara beredda att påbörja utbyggnaderna så snart som det är tekniskt möjligt sedan tillstånd erhållits. Utveckling av företagsamheten inom Den rådande svaga konjunkturen för skogsindustrin har medfört ekonomiska problem för företagsamheten inom länet. Helt naturligt har svårigheterna drabbat de kommuner hårdast som redan före konjunkturnedgången led av undersysselsättning. synes inom länet ha blivit allra hårdast drabbad genom vikande sysselsättning allra främst när det gäller ungdomen. Stora ansträngningar har gjorts både från den kommunala myndighetens sida och från företagarföreningen i . i olika organ och inte minst landshövdingen personligen har engagerat sig för att söka främja företagsamheten och sysselsättningen inom kommunen. Även från de centrala myndigheterna har ansträngningar gjorts för att stimulera aktiviteten inom kommunen, vilket bl. a. understrukits genom besök i av cheferna för arbetsmarknadsverket och . Den satsning som förutskickats i andra motioner till , nämligen byggandet av ett industricentrum i , är utomordentligt välkommen. Industricentret måste också så snabbt som möjligt fyllas med aktivitet, och i detta avseende kan en start av servicekrävande, stor anläggningsverksamhet i kommunen bidrag till en snabbstart för aktiviteter i centret. Det är mot bakgrunden av denna situation som vi anser det angeläget att på alla sätt söka påskynda avgörandet i fråga om utbyggnaden av de fyra planerade kraftverken inom . Utbyggnadsperioden kan väntas omfatta 4 å jämte . Enligt , SOU 1974: 22 s. 107, anges det totala antalet årsarbeten till 1 260. Det motsvarar fördelat en sysselsättning av i medeltal 250 personer, anläggningsarbetare, montörer, verkstadspersonal, servicepersonal, åkare och underentreprenörer m. m. Efter erfarenheterna från de avslutade kraftverksbyggena vid kan man utgå ifrån att största delen av arbetsstyrkan för Mellan-Ljusnans kraftverk kan rekryteras från . Det är för oss uppenbart att en aktivitetsinjektion av denna storleksordning skulle kunna bli av avgörande betydelse för utvecklingen inom . Här ovan har vi redogjort för de från vår synpunkt primära resultaten av en utbyggnad, nämligen dels en betydande del av det tillskott av vattenkraft som förutsatts , dels den så utomordentligt angelägna ökningen av sysselsättningen och aktiviteten inom . Följdverkningarna av utbyggnaden på annat än elproduktion och sysselsättning är självfallet både negativa och positiva. De negativa verkningarna, som framhävts starkt av aktionsgruppen och med denna lierade organisationer, har enligt vår uppfattning vunnit en överdriven uppmärksamhet inte minst i massmedia, medan de positiva verkningarna och resultatet av planerade kompensationsåtgärder blivit nedtonade. Vi vill i detta sammanhang begränsa oss till några väsentliga tankegångar. Att börja med har kraftindustrins förmåga att mildra ingreppen i landskapet genom lämpliga åtgärder utvecklats på de som gått sedan Laforsen byggdes ut, med den torrlagda älvfåran där som blivit ett slagträ för aktionsgrupperna. I samband med byggandet av Kastelns kraftverk kan man för övrigt förutsätta att spegeldammar kommer att anordnas i den torrlagda älvfåran nedom Laforsen. Den nu föreslagna utbyggnaden leder inte till några torrlagda älvfåror, och arbetet med landskapsvården kring anläggningarna ges numera hög prioritet inom kraftföretagen. Goda exempel härpå kan man finna exempelvis vid Långå kraftverk i och Åsens kraftverk i . Utvecklingen på detta område fortsätter för övrigt i gott samarbete mellan kraftföretagen, länsstyrelsernas naturvårdsenheter, fiskeriintendenten och självfallet också byggnadskommunerna. Kraftföretagen anlitar genomgående för dessa uppgifter högt kvalificerade inhemska konsulter. Arbetet har i själva verket lett till ett nytt intresse hos kraftföretagen för att medverka i arbetet med planläggning av turism och rekreationsliv kring utbyggda älvar. En kraftverksutbyggnad leder med naturnödvändighet till att strömmar och forsar förvandlas till sel och sjöar. Från landskapssynpunkt kan detta vara både positivt och negativt. Att se en ström eller en fors är för de flesta en högt värderad naturupplevelse, men även en sjö som öppnar ett skogslandskap är ett positivt element. En sjö inbjuder till rastplats för bilister och till camping genom att den är direkt användbar för aktiviteter, bad, båtsport och fiske. Fiske i strömmande vatten har sin speciella lockelse, och ett omfattande undersökningsprogram har pågått i samarbete mellan kraftverksintressenterna och fiskerättsägarna sammanslutna i och fiskevårdsområden och det under bildning varande fiskevårdsområde för att finna ersättningar för strömfisket efter harr och öring i Ljusnan. Ersättningen söker man nå genom fiskevårdsåtgärder i vattendrag och sjöar vid sidan om Ljusnan. De fisken man kan åstadkomma ses självfallet som en klen kompensation av flugfiskentusiastema, men de ger å andra sidan ökade möjligheter till rekreation för det avsevärt större antal däribland familjeturister söderifrån som har mindre avancerad utrustning. Kraftverksägama har efter samråd med fiskerättsägarna under utredningsarbetets gång förbundit sig att stödja fisket med /år jämte ett något större startbidrag, allt under förutsättning att utbyggnaderna kommer till stånd. Redan vid de första mötena mellan kraftföretagen och kommunen diskuterades vilka prestationer vid sidan om dem som föreskrevs i dåvarande vattenlag som från kommunens synpunkt vore angelägna. Diskussionerna ledde till att kraftintressenterna erbjöd sig att under efter byggstarten bidraga med . till en industrietableringsfond för . Erbjudandet, som blev uppmärksammat och kritiserat av aktionsgruppen, kan numera betraktas som villkorsmedel, fallande under en senare tillkommen föreskrift i Vattenlagen 4 kap. 18 § 3:e stycket. Med hänsyn till sysselsättningsproblemen i Ljusdalsområdet och till svårigheterna att fylla det av industridepartementet uppställda målet för vattenkraftsutbyggnader hemställes att hos regeringen anhåller om att avgörandet i fråga om utbyggnaden av kraftverken i Mellan-Ljusnan skall ske .