mot · FZ022122 · 1976-01-26 00:00:00 — överförts från tionde huvudtiteln, avsedda för exportfrämjande åtgärder. Verksamheten inom här aktuellt område har kraftigt ökat och visat sig nödvändig på grund av strukturförändringarna inom vissa branscher. En utvärdering av insatserna har givit övervägande positiva omdömen. Enligt vår mening bör de exportfrämjande åtgärderna intensifieras. Dessutom bör vissa resurser anvisas för att möjliggöra en insats även utanför de branscher som varit föremål för främjande åtgärder. Vi föreslår en höjning med ytterligare . utöver budgetpropositionens förslag. Inom området Främjande av företagsservice ingår som en viktig del marknadsföring och produktförnyelse. Undersökningar visar att här finns några av de största problemen som rör de mindre företagens utveckling. finns också här stora möjligheter. Sedan gammalt har företag kunnat utvecklas omkring en idé, en produkt som en enskild person successivt utvecklat. Det är svårare . finns här stora tillväxtmöjligheter, om särskild stimulans sätts in. Med hänsyn till den stora betydelse de mindre och medelstora företagen har för sysselsättning och samhällsekonomi måste enligt vår mening ökade insatser göras för att stödja uppfinnare och företagare som har lämpliga idéer att utveckla. Lika viktigt är att en idé, som är värd att produceras och har en uppgift att fylla, också kan marknadsföras på ett tillfredsställande sätt. Det är en förutsättning för att tillverkningen skall bli så omfattande att lönsamhet kan uppnås. Uppfinnare och producenter är inte alltid goda marknadsförare. Med hjälp av ökad företagsservice finns här stora möjligheter att öka kapacitet och sysselsättning. Företagarföreningarna har vunnit viss erfarenhet på detta område. Det finns möjlighet att snabbt utvinna positiva effekter av en anslagsökning. Det är många arbetsuppgifter som redan lagts på företagarföreningarna. En del tas upp i denna motion i samband med begäran om anslagshöjningen. En uppgift som vi anser mycket viktig är att främja underleverantörsverksamheten. Underleveranserna uppgår som vi nämnt till omkring en fjärdedel av produktionsvärdet. I många orter visar det sig att över hälften eller mer av företagens produktion går som leveranser till andra företag, ofta till storföretag. Här är många frågor olösta, och en insats bör snabbt kunna ge utdelning i form av ökade leveranser för de mindre företagen och ett mer friktionsfritt samarbete mellan beställare och underleverantör. Särskilt viktigt är att trygghetsfrågorna för underleverantörerna löses på ett tillfredsställande sätt. Ett av motiven för vårt krav på ökade anslag här är just den uppgift vi här berört. Enligt vår mening bör anslaget för främjande av företagsservice höjas till 9,5 milj. kr., vilket är 1,1 milj. kr. mer än enligt budgetpropositionen. I detta paket ingår även regional utbildningsservice genom företagarföreningarnas försorg. Till detta arbete hör de regionala utbildningskonsulenternas verksamhet. Vidare ingår arbete för att den kommunala vuxenutbildningen skall kunna utnyttjas i högre grad för de mindre företagens utbildningsbehov. Utbildningen bör också anpassas för att bättre kunna ut nyttjas av de anställda i de mindre företagen. Denna anslagspost bör ökas med . i förhållande till budgetpropositionen. Sammanlagt yrkas till bransch- och företagsfrämjande åtgärder ett anslag av , en höjning med . i förhållande till budgetpropositionen. Som vi tidigare påpekat har de mindre företagen inte kunnat utnyttja samhällets stöd till forskning och utveckling tillräckligt. Det är i huvudsak endast de mycket stora företagen som här dragit fördel av anslagen. har STU visat ambitioner att öka arbetet för att utveckla verksamheten inom de mindre företagen. Samarbetet med företagarföreningarna har visat sig vara positivt, och formen med villkorliga lån syns vara en väg att ytterligare utnyttja. Det finns avsevärda utvecklingsmöjligheter, när det gäller att tillgodogöra sig praktiska resultat vid en intensifierad insats hos de mindre företagen. Därför anser vi att anslaget till STU för teknisk forskning och utveckling bör höjas med 5 milj. kr. utöver budgetpropositionens förslag. Huvuddelen bör gå till särskilt stöd för mindre företag, rådgivnings- och förmedlingsverksamhet till uppfinnare m. fl., biträde vid exploatering av uppfinningar, åtgärder för att förbättra kontakten mellan de mindre och medelstora företagen å ena sidan och universitet, högskolor och forskningsinstitutioner å andra sidan. Förutom den exportfrämjande verksamhet som sker genom branschfrämjande åtgärder enligt budgetpropositionen B 7, bilaga 15, bör exportråd erhålla ökade resurser för en aktiv exportfrämjande insats. Särskilt bör insatserna vidgas för att öka de mindre företagens exportmöjligheter. Åtskilliga hinder finns fortfarande för att denna företagssektor på önskvärt sätt skall kunna ta till vara de möjligheter exportmarknaden erbjuder. Initiativ för ökad samverkan är en av de uppgifter som kan medverka till. Exportstödet bör också utformas så att samverkan stimuleras. Även med hänsyn till behovet av en kraftigt ökad export för att komma till rätta med handelsbalansen anser vi, att anslaget på denna punkt bör höjas i enlighet med vad begärt. Reservationsanslaget till exportråd i budgetpropositionen B 1, bilaga 12, bör sålunda uppföras med , en höjning med . i förhållande till regeringsförslaget. Utredning och förslag om ytterligare åtgärder Beträffande vårt yrkande under C. 1. hänvisar vi till vad som anförts under rubriken och nedläggningar. Fler unga människor till företagaryrken I vår hemställan under punkt C. 2. begär vi åtgärder för att öka intresset hos unga människor att ägna sig åt företagaryrket. En av de mer framträdande anledningarna till försäljning av företag har visat sig vara bristen på villiga och lämpliga efterträdare, när en företagare av ålders- eller andra skäl velat dra sig tillbaka från det aktiva arbetet. Detta förhållande torde också vara en av de främsta orsakerna till att nyetableringen av företag blivit otillräcklig. Enligt vår mening måste man med olika åtgärder öka intresset för företagandet hos den unga generationen. Inte minst gäller det att stimulera och underlätta för anställda i företagen att kunna etablera sig som egna företagare. Bland de åtgärder som bör övervägas är ökat utrymme för företagsanpassade ämnen inom såväl högstadiet som den efterföljande utbildningen. Med hänsyn till behovet av att ge en verkl ighetsbetonad bild av företagsamhetens villkor och av att även de positiva sidor som företagandet kan ge unga människor kommer fram tillräckligt bör informationen förstärkas. Ökad samverkan mellan massmedia och näringslivet bör åstadkommas. Här kan såväl företagarföreningarna som centrala organ som SIFU och industriverket liksom näringslivets egna organisationer medverka. De minsta företagen har stort värde Speciellt bör man ägna uppmärksamhet åt de mycket små företagens möjligheter att ge meningsfyllda och stimulerande arbetsuppgifter. Det till en person eller mindre grupp knutna skapandet, förkovrandet och uppbyggandet av ett litet företag utvecklar individuell handlingskraft, självständighet och självförverkligande. Det utvecklar initiativrikedom och beslutsförmåga i växlande situationer. Hela vårt samhälle har behov av sådana individer. De små företagen är ju också, som vi tidigare anfört, förutsättningen för tillkomst och utveckling av större företag. Utan de livskraftiga småföretagen kommer vårt näringsliv att sakna en nödvändig grund för tillväxt och utveckling. Vår hemställan i motion 1975/76:2125 är en välkänd fråga. Den har senast behandlats i . Inte utan anledning har företagen reagerat mot det blankettraseri som blivit följden av allt större krav på uppgifter, statistik och kontroll. Enligt vår mening måste man eftersträva ett nedbringande av antalet lagar och bestämmelser. Man måste ge erforderligt rådrum mellan utfärdande och ikraftträdande, och man måste nedbringa antalet blanketter och uppgifter man inkräver. 1 många fall bör de mindre företagen slippa skyldighet till uppgifter som i huvudsak berör endast större företag. Uppgiftslämnandet måste vidare förenklas. Vi förväntar nu att regeringen lägger fram förslag, så snart utredningen om företagens uppgiftsskyldighet avlämnats och remissbehandlats. Tillräckligt rådrum för information om nya lagar Samhällets inflytande över företagen har ökat kraftigt . Till viss del har detta blivit följden av det krav på ökat stöd och ökad service som företagsamheten förväntat att samhället skall stå för i en alltmer komplicerad marknad och ekonomi. Men många av de lagar som stiftats har för företagen känts som en belastning, framför allt på grund av mängden nya förordningar, de ofta otillräckligt genomarbetade lagförslagen och den korta tid som företagen haft på sig att sätta sig in i bestämmelserna före ikraftträdandet. Lojala företagare har ställts i omöjliga tvångssituationer. De har inte haft tillgång till den expertis som snabbt kunnat läsa in och förbereda lagarna. Vi anser att konkreta åtgärder nu måste vidtas för att lagstiftningen framöver skall utformas så att det blir möjligt även för mindre företag att tekniskt sätta sig in i de regler som samhället ställer upp. Det måste vidare finnas tillräckligt rådrum för introduktion och information om lagar och förordningar, innan de träder i kraft. Utbildning för företagare och personal Under punkt C. 3. slutligen tar vi upp utbildningsfrågorna. De ökade kraven på tekniska och ekonomiska kunskaper liksom frågor om arbetsrätt och företagsdemokrati m. m. gör det angeläget att företagarna och deras nära medarbetare erbjuds en effektiv vidareutbildning på ekonomiskt fördelaktiga villkor. Det är rimligt att även det allmänna tar ett mer direkt kostnadsansvar för den kurs- och informationsverksamhet som syftar till att ge de mindre företagen ökade möjligheter att följa med i utvecklingen och bygga ut sin verksamhet. Företagsledarutbildningen bör mer än vad som är fallet förås in som ämne på högskolor och universitet. Man bör också ta upp företagsproblematik även i gymnasieutbildningen för att väcka intresse för företagsamhet och näringsliv. De särskilda kurser som bedrivs genom SIFU och andra organ måste göras billigare och mer lättillgängliga för företagspersonal, som har mycket korta perioder, då de kan ta ledigt från sitt arbete. Därför måste kursavgifter vid SIFU och liknande utbildningsverksamhet sänkas så att det stimulerar till ökat deltagande. Företagarorganisationernas utbildningsverksamhet bör också vara bidragsberättigad i samma omfattning som löntagarorganisationernas. De villkor som gäller för vuxenutbildning bör också tillämpas för företagarna och personal i ansvarig ställning inom de mindre företagen, när det gäller allmänna ämnen. I följdmotion 1975/76:2124 ställer vi yrkanden som behandlas av skatteutskottet, vilka vi för sammanhangets skull närmare motiverar här nedan. Vi har tidigare berört generationsväxlingsproblemen för de mindre och medelstora företagen och den ökade försäljning och nedläggning av dylika företag som sker. Bland de allra främsta motiven som angivits till dylika transaktioner är kapital- och arvsbeskattningen. En hög förmögenhetsbeskattning på kapital som arbetar i företagen motverkar lönsamhet och investeringsvilja. Den begränsar tillgången på riskvilligt kapital till företagen. Då behovet av kapital genom den tekniska utvecklingen ständigt ökar, är denna fråga av utomordentlig vikt för företagens framtid. Frågan har särskild betydelse för de mindre företagen genom deras lägre självfinansiering. En hård kapitalbeskattning gynnar koncentrationstendensema i näringslivet, då endast de kapitalstarka koncernerna kan uppträda som köpare, när företag blir till salu. Så länge kapitalet arbetar i företag, borde ingen eller ringa kapitalbeskattning förekomma. Först när det tas ut för beskattning, skulle en relativt hårdare beskattning i stället äga rum. Denna fråga behandlas i företagsskatteberedningen, men förslagen dröjer. Vi betraktar frågan som utomordentligt viktig och angelägen och förväntar konkreta förslag syftande till att lindra beskattningen av det i företaget arbetande kapitalet. Alldeles särskilt tänker vi då på de mindre företagen. Arvsbeskattningen har direkt angivits som skäl för många företagsförsäljningar. Genom långsiktig planering av ägarskiften kan olägenheterna vid beskattning något undvikas. I många fall är det dock förenat med stora svårigheter att, kanske tiotals år innan en överlåtelse beräknas infalla, förbereda denna. Skall en företagare genom försäkringar kompensera den skatteskuld han får vid ett arvskifte, måste han ta ut ofta helt orimliga löner för att efter skatt ha möjlighet till erforderliga avsättningar. Detta överensstämmer inte med en företagsvänlig skattepolitik. Det är angeläget att framhålla, att den diskussion vi här tar upp om kapital- och arvsbeskattning gäller företagets möjlighet att fortleva och att skapa arbete och inkomster. Det gäller inte den enskilde personen i företaget. Man måste rimligen anta att den nuvarande beskattningen inte kommit till för att belasta företaget, allra minst när vi talar om de mindre företagen. Men företagen drabbas hårt, särskilt de mindre. Enligt vår mening finns det därför starka skäl att nu på allvar finna lösningar, som undanröjer de hinder för företagsamheten som uppenbart finns. Som ovan påpekats bör det arbetande kapitalet kunna kvarstå obeskattat vid generationsväxlingar men naturligtvis beskattas, när det tas ut ur företaget. Dessa bestämmelser måste självfallet utformas så att möjlighet till skatteflykt förhindras. Skatten på anställd personal Vi har tidigare något omnämnt den orättvisa belastning de mindre, personalintensiva företagen utsätts för genom arbetsgivaravgifterna. Denna form av beskattning kritiseras från vår sida av två skäl. De mindre företagen har svårare att kompensera sig för löneskatterna, det blir en ojämlik skattebörda i samhället. Vidare motverkar löneskatterna sysselsättningen. Det är oförenligt med en sund arbetsmarknadspolitik. De mindre företagen har utan tvekan en outvecklad sysselsättningskapacitet, men tillvaratagandet av denna motverkas av löneskatterna. Därför måste i kommande skattepolitik förslag framläggas, som ger de personalintensiva företagen större rättvisa. Skattepolitiken bör gynna nyetablering Om samhället har intresse av att gynna nyetablering och utveckling av nystartade företag, borde man inte motverka detta genom olika beskattningsåtgärder. Den förlust en lindrig beskattning i inledningsskedet utgör för samhället kommer ju åter flerfallt, om företagen utvecklas gynnsamt. Enligt vår mening bör därför utredas, hur man kan anpassa skattereglerna så att företagsamheten gynnas i det skede, där den har de största svårigheterna. Det finns flera exempel på hur man i andra länder prövat sådana lösningar. Vi anser att man bör lägga fram förslag i denna fråga. En central fråga för de mindre företagen är att kunna konsolidera företaget och skapa trygghet för företagets fortbestånd och för de anställda. Detta förutsätter att eget kapital kan skapas inom företaget och att man kan uppnå en viss självfinansieringsgrad. Ett sätt här är att företag kan avsätta en del av sitt överskott, när sådant uppstår, till en fond, t. ex. enligt kontometoden. Rätten till avsättning bör förslagsvis gälla företag, vars samlade avskrivningsunderlag i fråga om lager, maskiner och inventarier utgör högst 2 milj. kr. Medel ur denna fond skall fritt kunna disponeras för olika ändamål, utbildnings- och produktutvecklings- eller marknadsföringsinsatser och tjäna som en trygghetsfond när händelser inträffar, t. ex. på grund av lågkonjunktur, strukturförändringar eller annat, som ställer företaget i en svår situation. a. skulle en viss trygghet kunna skapas för fullgörande av skyldigheter, som ställs i samband med trygghetslagarna. Företag, som inte är aktiebolag, äger inte rätt dra av kostnader för företagsledarutbildning. Denna orättvisa drabbar främst små företag. Mot bakgrund av vad vi tidigare anfört om de mindre företagens behov av expansion och av att följa med i utvecklingen, är det angeläget att denna orättvisa undanröjes. Detta kunde ske, om en för mindre företag anpassad företagsform genomfördes, där vissa av aktiebolagets fördelar överfördes även till de mindre företagen. Vi anser det angeläget att en sådan företagsform kommer till stånd, och att beskattningen på ett i flera avseenden rättvisare sätt kan fördelas mellan företagen och den enskilde personen. Om det skulle dröja , innan en lämplig företagsform kan utarbetas och genomföras, anser vi att man bör finna provisoriska lösningar för att kostnader för företagsledarutbildning och liknande kan vara avdragsgilla. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1 A. att uttalar att ett av målen för närings- och ekonomisk politik skall vara att främja och trygga utvecklingen av mindre och medelstora företag, B. att beslutar 1. att för /77 som Bidrag till företagarföreningar m. : Administrationskostnader, p. E 3, bil. 13, anvisa ett i förhållande till budgetpropositionen med . förhöjt anslag av , 2. att höja den övre lånegränsen för företagarföreningarnas lån från medel ur statens hantverks- och industrilånefond från . (i annan motion yrkar vi på förhöjt anslag till statens hantverks- och industrilånefond), 3. att beslutanderätten angående industrigarantilån (lån med statlig kreditgaranti) skall decentraliseras till för lån uppgående till ett belopp av högst , 4. att industrigarantilån även skall kunna lämnas i syfte att främja utveckling och avsättning av produkter från enskilt företag, 5. att medge att för /77 statlig kreditgaranti för lån till hantverks- och industriföretag m. m., p. IV: 10, bil. 13, beviljas med sammanlagt högst , innebärande . 1 (Se även motionerna 1975/76:2123, 2124 och 2125) 6. att för /77 till Företags- och branschfrämjande åtgärder, p. B 7, bil. 15, anvisa ett i förhållande till budgetpropositionen med . (3 410 000 + 4 600 000 + 800 000) förhöjt anslag av , 7. att för /77 till Exportråd p. B 1, bil. 12, anvisa ett i förhållande till budgetpropositionen med . förhöjt anslag av , 8. att för /77 till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling p. E 1, bil. 15, anvisa ett i förhållande till budgetpropositionen med . förhöjt anslag av . avseende de mindre företagens utveckling enligt vad som anförts i motionen, C. att hos regeringen anhåller om utredning och förslag angående ytterligare åtgärder enligt följande: 1. kartläggning av de ökande företagsförsäljningarna och deras verkningar på kortare och för företagen och de anställda, för orter och för samhället, 2. åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att öka intresset hos unga människor såväl från företagarkretsar som från anställda att ägna sig åt företagaryrke, 3. förslag till ökade utbildningsmöjligheter för företagare och personal i ansvarig ställning inom de mindre företagen, med samma villkor för utbildning som gäller i fråga om den allmänna vuxenutbildningen. () i Glömminge . () i () i Lane-Herrestad