mot · FZ021802 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar Måbrink och i om åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget i västra Arbetslösheten är ett ständigt bekymmer för människorna i . Även när arbetsmarknadssituationen i landet präglas av högkonjunkturer så är ändock vissa delar av länet utsatta för stor arbetslöshet. Detta innebär att konjunkturnedgångar - som inträffar allt oftare - träffar redan tidigare sysselsättningssvaga områden hårt. Det är framför allt två områden i länet som är särskilt utsatta. Det gäller och västra (kommunblock). Enligt länsarbetsnämndens senaste rapport var det totala antalet arbetslösa i länet 8 208 (en ökning med 388 personer). Enligt Länsplanering -74 krävs 8 500 nya arbeten , om länet skall uppnå samma sysselsättningsgrad som genomsnittet för riket. För innebär det att enbart i detta område krävs 2 000 av dessa 8 500 nya arbetstillfällen för att nå en sysselsättningsgrad, som motsvarar genomsnittet för riket. Befolkningsutvecklingen i kommunblock visar på ett skrämmande sätt, hur katastrofal situationen verkligen är i detta område. fanns 28 600 invånare. 1975 ligger invånarantalet under 22 000. har av länets befolkning. Om vi jämför dessa med antalet som beviljats starthjälp i länet under tiden januari 1970-december 1975, finner vi följande: Länet (exkl.) i % av hela länet (har av länets befolkning men 1/4 av samtliga i länet som erhåller flyttningsbidrag och starthjälp.) Den katastrofala arbetsmarknadssituationen i har resulterat i att tusentals ungdomar lämnat västra . Nämnas bör i detta sammanhang att redovisar den högsta procentuella arbetslösheten i hela riket just bland ungdomen. 1975 slutade 305 ungdomar skolan, och beräknas att 285 slutar skolan. För att ge möjl ighet för dessa ungdomar att stanna kvar i sin hembygd krävs 200 nya arbeten . Om vi ser till arbetslöshetsstatistiken för en sådan plats som blir densamma missvisande. Ett omvittnat faktum är nämligen att många människor inte anser det lönande att anmäla sig till arbetsförmedlingen. Om vi ser till antalet sysselsatta i beredskapsarbete kan konstateras, att kommer som nummer två i länet i absoluta tal. Den negativa utveckling som genomgått drabbar naturligtvis också kommunens ekonomi hårt och därmed också kommuninvånarna. har den högsta kommunala utdebiteringen i länet med 16:50 per skattekrona. Medeltalet för länet är 14:84 och för riket 15:41. En annan följd av den negativa utvecklingen är att med låg sysselsättningsgrad följer också låg lönenivå. Detta framgår bl. a. av skattekraften för kommunen. Genomsnittet för riket är 147:09 skattekronor per invånare. Motsvarande siffra för är 105:37 skattekronor per invånare. a. en ofördelaktig åldersstruktur inom befolkningen, orsakad av att ungdomen tvingats flytta på grund av brist på arbete, får kommuner som stora driftkostnader. Dessa är per invånare i Ljusda! mot exempelvis med . Det kostar alltså . mer per invånare att driva än . Trots att tillhör det inre stödområdet visar det sig att det ändock sker en utarmning av kommunen, vilket bekräftar att de hittillsvarande åtgärderna är helt otillräckliga. Statens enda insats för har varit dels att ge stora bidrag i form av flyttningsbidrag och starthjälp för människor, som i en desperat situation tvingats lämna sin hembygd, och dels att försöka hålla kvar det fåtal industrier som finns i kommunen. En kommun som befinner sig i ett desperat sysselsättningsläge råkar i regel ut för privata företagsskojare. Kapitalismen skyr inga medel, när det gäller att utnyttja kommuner med stor brist på sysselsättningstillfällen. Många företag har utnyttjat stat och kommuners generösa bidragsregler. De har uppfyllt den tid som stipuleras för bidrag. Därefter har de lagt ner sin verksamhet eller flyttat till andra länder. och som exempel. En av huvudorsakerna till den hittillsvarande utvecklingen i är de privata skogsbolagens hänsynslösa rationaliseringar av skogsbruket - som varit och är basnäringen i kommunen - med mindre antal sysselsatta i skogsarbetet som resultat. Dessutom har ett flertal privata skogsbolags kontor flyttats från kommunen. Länsprogram -74 visar på att en fortsatt rationalisering kommer att ske i västra . Det står helt klart att kraftåtgärder nu måste vidtas för att vända den nuvarande negativa utvecklingen i . Att förlita sig till privatkapitalismen som måste tillbakavisas med kraft. Vad som krävs är att staten påtar sig ansvaret för att sysselsättningstillfällen skapas, som förhindrar vidare avfolkning. Det räcker inte med besked om att i en regeringsproposition skall föreslås ett industricenter i . Visst ger det arbete för ett antal byggnadsarbetare under uppförande och visst kan det sedan ge ytterligare ett antal sysselsättningstillfällen. Men liknande objekt på andra platser i har visat, att dessa nya sysselsättningstillfällen är ytterst få. Staten bör ha skyldighet att också se till att industrisysselsättning skapas i industricentrat. har ju också varit med om att driva en hänsynslös rationalisering i västra . Bland dessa märks SJ och domänverket. Från att tidigare ha funnits 17 järnvägsstationer återstår endast två. har lagt ner sina skogskontor. Förutom byggandet av ett industricenter måste ytterligare åtgärder vidtas. 1 finns ett statsägt företag. industrier; det finns vidare ett halvkommunalt företag, Östernäs såg. Båda har som råvara trä. kommunisterna och socialdemokratiska arbetarkommunen i har gemensamt krävt att man skall utreda möjligheterna för ett samgående mellan dessa båda företag för att på så sätt åstadkomma ytterligare förädling av träprodukter. 1 denna fråga borde staten ta initiativ för att i praktisk handling åstadkomma detta. En annan konkret fråga som tidigare aktualiserats är uppgifterna om vissa malmförekomster i västra . Nämnas kan att man i exempelvis funnit guldförande malm. Enligt uppgift från finns följande antal utfärdade mutsedlar i socknar i västra : 1973 1 st.. Los 6 st. och 40 st. 1974 Los 12 st., 16 st. och 2 st. 1975 2 st. Framhållas bör att enbart inmutningar eller innehav av mutsedlar icke bekräftar att det skulle finnas inmutningsbar fyndighet, utan först när inmutaren ansökt om s. k. utmål (dvs. baser för igångsättande av gruvdrift). Enligt uppgift har bl. a. ett tiotal utmål beviljade av . Huruvida fyndigheterna har sådan omfattning att det kan anses ekonomiskt lönande med upptagande av gruvbrytning bör klarläggas. har i nämnda områden mycket små undersökningar företagits beträffande fyndigheternas omfattning. Det har hävdats att fyndigheterna består av lågprocentig malm. Enligt geologer kan även denna malm bli brytningsvärd, detta med tanke på de alltmer begränsade naturresurserna. Då enligt gruvlagen staten äger rätt till s. k. kronoandel av upptäckta brytningsvärda fyndigheter, borde också staten ha ett nära intresse av att bevaka sin rätt inom detta område. Enligt vår mening borde SGU ges i uppdrag att undersöka nämnda område i . Till frågan om statliga basindustrier, uppbyggda ur medel från AP-fonderna, hänvisar vi till vpk:s partimotion angående sysselsättningspolitiskt program. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen hemställer 1. att ta initiativ i syfte att garantera industriell verksamhet förslagsvis i ett industricenter i bl. a. genom ett samgående mellan statliga industrier och det halvkommunala Östernäs såg för ytterligare träförädling, 2. att SGU ges i uppdrag att genomföra en grundlig undersökning av malmförekomsterna inom berörda områden i i syfte att utröna möjligheterna för en industriell malmbrytning. (vpk) i