mot · FZ021630 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och om ett semestersystem för jordbrukare, m. m. har i gällt en särskild ferieordning. Principen för denna är att en jordbrukare skall kunna ta sig intill 12 dagars semester utan reduktion av årsinkomsterna. För att uppnå detta erhåller lantbrukaren ett belopp som skall anses motsvara vad det kostar att leja en ersättare. Brukare med inkomster vid sidan av jordbruket får tillgodoräkna sig ett reducerat antal semesterdagar. Den norska ferieordningen finansieras på så sätt att hälften av kostnaderna f. n. totalt 40 milj. nkr. avräknas på vad jordbruket erhåller vid prisöverläggningarna med staten. Den andra hälften motsvarar vad jordbruket förhandlat sig fram till som kompensation i samband med att löntagarna fått sin arbetstid förkortad . Beslut har fattats om en utsträckning av semestertiden . Redan från infördes i med landbruksvikarordningen en avbytarservice för sjuka jordbrukare med djurskötsel. Det åligger kommunerna att tillsätta avbytare och dessa kan anlitas av sjuka jordbrukare och för detta betalas en avgift som varierar med inkomsten mellan 14,5033,50 nkr. Kostnaderna täcks till tre fjärdedelar av staten och en fjärdedel av kommunerna. Genom beslut i samband med prisförhandlingarna tillkom en särskild avlöserordning för jordbrukare med husdjur. Enligt denna skall en sådan jordbrukare få ekonomisk hjälp om han lejer en avbytare. Mjölkproducenter och smågrisproducenter kan få intill 3 000 nkr. , förutsatt att de är med i godkända avbytarkretsar och har en godkänd avbytarplan. Andra animalieproducenter kan få ett bidrag med intill 1 500 nkr. Mejerier eller andra organisationer, som ordnar en avbytarservice för lantbrukarna, kan få ekonomisk hjälp med intill 30 000 nkr. Även i har man (fr. o. m. 1974) byggt ut ett semestersystem och en avbytarverksamhet efter i huvudsak samma linjer som i . Med anlitande delvis av statsmedel betalar kommunerna för varje gårds del avbytarens lön och andra av arbetsförhållandena uppstående kostnader för stadgad semestertid. Jordbrukaren kan alltså inte själv få ersättningen, men å andra sidan uppstår för honom inga avbytarkostnader. Det åligger kommunen att skaffa fram det nödvändiga antalet heldags- eller deltidsavbytare. Första året av verksamheten var den stadgade semesterns längd , andra året Andra året var anslaget 120 milj. mk., av vilket hälften anvisades vid förhandlingarna om lantbruksinkomsten och räknades som lantbruksinkomst. Staten står för administrationskostnaderna. gäller en speciallag, enligt vilken kommun även kan avlöna en avbytare i sjukdoms-, förlossnings- och dylika fall. Avbytaren anställs och arbetsförhållandet ordnas såsom påbjuds i semesterlagen, men familjemedlemmar får inte fungera som avbytare i sjukdomsfall. som lagen var i kraft beräknades kostnaderna till 10 milj. mk., av vilka 1/4 räknas som lantbruksinkomst. För jordbrukare som får dylik avbytarhjälp debiteras alltid en avgift som är lika stor som för en hemvårdarinna (60 p4,50 mk./timme, beroende på familjens beskattbara inkomst). Man finner sålunda att både i och i genomförts semestersystem och avbytarservice vid sjukdom, medan man i inte hunnit längre än till en uppbyggnad av en avbytarkår, som det dock är mycket dyrt att anlita. Någon motsvarighet till den avbytarservice till låga priser som kan erhållas vid sjukdom för djurskötande jordbrukare finns över huvud inte hos oss. Enligt vår mening bör ges i uppdrag att, med beaktande bl. a. av erfarenheterna från och , utarbeta förslag om ett semestersystem för jordbrukare och avbytarhjälp till djurvårdande jordbrukare vid sjukdom. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående utarbetandet av förslag rörande ett semestersystem för jordbrukare och avbytarhjälp till djurvårdande jordbrukare vid sjukdom. L. () . NISSER (m)