mot · FZ022457 · 1976-04-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:129 om forskningsrådsorganisationen inom verksamhetsområde Ett av syftemålen med den nya forskningsrådsorganisation som forskningsrådsutredningen (FRU) föreslagit i sitt betänkande Forskningsråd (SOU 1975:26) har varit att skapa förutsättningar för en mera medveten och långsiktig planering från rådens egen sida. Detta gäller inte minst planering och finansiering av större forskningsprojekt. Redan i utredningsdirektiven påtalades de svårigheter som f. n. existerar och den betydelsefulla roll forskningsråden bör kunna spela i planeringsarbetet: De krav på samverkan och samordning som ett genomförande av tvärvetenskapliga projekt ställer på berörda myndigheter och organ skapar i vissa fall organisatoriska problem som ställer nya krav på forskningsråden (SOU 1975:26, s. 399). Kraven på smidighet, rörlighet och långsiktig planering när det gäller att finansiera sådana projekt accentueras ytterligare av att dessa kan ha sinsemellan starkt skiftande karaktär. I vissa storprojekt dominerar personalkostnaderna, medan i andra s. k. tung utrustning är särskilt anslagskrävande. påpekade i sitt betänkande att råden inte kan räkna med täckning av lönekostnaderna till följd av oförutsedda lönehöjningar och att det förhållandet innebär planeringssvårigheter särskilt vid utplanande anslagsutveckling eller starkare stegring av lönekostnaderna (s. 314). Svårigheten att från såväl rådens som regeringens och sida beräkna storleken av ett nödvändigt tillskott betingas av att råden inte har någon fast personalstat. Genom lagen om anställningstrygghet har det blivit än angelägnare att lösa detta problem på ett tillfredsställande sätt. För att underlätta en rationell planering från rådens sida föreslog FRU att de merkostnader som föranleds av lönehöjningar till följd av löneavtal skall kunna täckas med medel från anslaget till täckning av merkostnader för löner och pension efter de regler som gäller för programanslagen och driftkostnadsanslagen till universiteten. I vad gäller finansieringen av särskilt dyrbar utrustning rekommenderade FRU samma ordning som tillämpas av styrelsen för teknisk utveckling (STU) och att således ett särskilt reservationsanslag för sådana investeringsändamål ställs till forskningsrådsnämndens (FRN) förfogande. Genom en sådan anordning kan kostnaderna för den ofta mycket dyrbara utrustningen fördelas , vilket självfallet skulle öka rådens möjligheter att planera verksamheten bättre. Med tanke på rådens och FRN:s ställning och uppgifter är det angeläget att deras självständighet inte onödigtvis begränsas. förslag rimligt, när det gäller rätten för råden och FRN att inom ramen för de anvisade reservationsmedlen fritt avsätta medel för förvaltningsändamål. Detta förslag ligger helt i linje med grundtankarna i programbudgetsystemet och har f. ö. rekommenderats av . En sådan konstruktion skulle självfallet, som FRU understryker, inkludera en noggrann redovisning av hur anslagen utnyttjats - både i den årliga verksamhetsberättelsen och i särskilda redogörelser till de s. k. rådskonferenserna. Den kanske intressantaste nyheten i forskningsrådsutredningens och regeringens förslag till ny forskningsrådsorganisation gäller inrättandet av forskningsrådsnämnden. Denna förutsätts ha vissa egna medel till disposition både för sektoriellt förankrad forskning och forskning som huvudsakligen finansieras via forskningsråd eller den fasta forskningsorganisationen vid universitet och högskolor. För att syftemålet med FRN:s verksamhet skall uppnås är det synnerligen angeläget att finansieringsfrågan blir löst på ett riktigt sätt. FRU anför i sitt betänkande om denna fråga följande: FRN:s insatser kommer att kräva betydande planering bedriven i samarbete mellan FRN, råd och sektorsorgan. En stor del av FRN:s forskningsstöd kommer att kunna sättas in först efter ett förberedande arbete som i vissa fall kan sträcka sig . Medelstilldelningen till FRN bör därför vara planerad på än och anknyta till den långsiktiga planering och flerårsbudgetering som nämnden utför. Uppbyggnaden av FRN:s resurser bör av samma skäl ske successivt men efter en från början fastställd plan och därefter fortlöpande prövas med hänsyn till erfarenheterna av dess verksamhet, nämndens behov och tillgängliga resurser. FRN:s anslag bör därför enligt utredningens förslag byggas upp successivt . Detta innebär att FRN under /80 skall disponera sammanlagt 30 milj. kr. för forskning och forskningsinitierande verksamhet. För /78 bör beräknas 8 milj. kr. och /79 16 milj. kr. Denna uppbyggnad av medel till FRN bör vara ett nytt tillskott till den samlade forskningsrådsorganisationen och får inte ske på bekostnad av vad som bör kunna vara en naturlig och nödvändig utveckling av de enskilda rådens egna anslag. Med stöd av det anförda föreslås 1. att rådens merkostnader, föranledda av löneförhöjningar till följd av löneavtal, skall kunna täckas med medel från anslaget till täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. efter samma regler som gäller för programanslagen och driftkostnadsanslagen till universiteten, 2. att ett särskilt reservationsanslag, efter mönster av vad som tillämpas för styrelsen för teknisk utveckling, ställs till forskningsrådsnämndens förfogande för finansiering av dyrbar utrustning, 3. att forskningsråden och FRN av de anvisade reservationsanslagen efter egen bedömning kan avsätta de medel som anses behövliga för förvaltningsändamål, 4. att forskningsrådsnämndens anslag skall byggas upp successivt så att nämnden under /80 kan disponera 30 milj. kr.