mot · FZ02322 · 1976-01-15 00:00:00 — Motion 1975/76: 322 av m. fl. om en reviderad läroplan för har inneburit en mycket snabb förändring av det svenska samhället. Samhällsutvecklingen har medfört förändrade arbetsförhållanden och sociala förhållanden - inte minst för den yngre generationen. De senaste årtiondenas skolreformer har vuxit fram ur en ambition att ge den unga generationen bättre förutsättningar att forma samhället och finna sig till rätta i detsamma. Oberoende av bostadsort och familjernas sociala och ekonomiska förhållanden skall alla beredas likvärdiga möjligheter till utbildning. Trots de vällovliga ambitioner som präglat politiken på utbildningsområdet och andra områden av betydelse för ungdomen är det uppenbart att utvecklingen medfört en ökad social påfrestning på barn och ungdom. Avsaknad av naturliga lek- och fritidsmiljöer i bostadsområden, bristande vuxenkontakter och bristande kontakter med arbetslivet är frågor som inte kunnat lösas på ett tillfredsställande sätt. Skola och samhälle måste tillsammans lösa dessa problem. skall i nära samverkan med hemmen och samhället i övrigt ge eleverna de praktiska och teoretiska kunskaper och de sociala färdigheter som är nödvändiga för att tillfredsställande kunna fungera i samhällsgemenskapen. Detta klargörs i såväl skollag som i läroplan. I skollagens första paragraf sägs: Den genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdom har till syfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samverkan med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. 1 läroplanens mål och riktlinjer framhålls bl. Betydelsefulla inslag i skolans strävan att främja viljelivets utveckling är att skapa självtillit hos eleven, främja hans initiativkraft och hans förmåga att med noggrannhet och uthållighet arbeta för att nå uppställda mål samt utveckla hans vilja till gott samarbete med andra. Skolan skall ge honom en god uppfattning om de värderingar och principer som bär upp rättsordningen i vårt demokratiska samhälle. Han måste bli fullt medveten om innebörden av begrepp som rättvisa, ärlighet, hänsyn och tolerans och om konsekvenserna av brott mot lagar och föreskrifter. Den målsättning som uttrycks i dessa citat måste enligt mening utgöra den grundval på vilken skolans verksamhet vilar. Det är angeläget att detta betonas i ökad utsträckning. Även om i många avseenden fungerar bra kvarstår fortfarande viktiga problem som måste lösas. Den omfattande utredning om skolans inre arbete () koncentrerade sitt arbete kring skolsociala problem. Utredningen gjorde detta utifrån en rad vittnesmål om att den sociala situationen i många skolor inte är vad den borde vara. Många elever har en vag motivation för skolans verksamhet och har problem i sina kamratoch lärarrelationer. söker lösa skolans problem främst genom skolorganisatoriska förslag. Utredningens förslag har rönt stor uppmärksamhet och varit utgångspunkt för en intensiv och bred debatt om problem och utvecklingsmöjligheter. Regeringen har anmält att innevarande kommer att presenteras en proposition på grundval av förslag. Läroplanen och skolans problem har i vid skilda tillfällen aktualiserat frågor om förändringar i läroplanen för (Lgr 69). I en motion till riksdag (1972:502) framhölls bl. Det var olyckligt att man vid Lgr 69:s tillblivelse inte klart insåg att praktisk sysselsättning av en del elever upplevs som den mest meningsfulla inlärningsformen. En ökad praktisk inriktning skulle alltså väl svara mot kravet på en ökad individualisering av undervisningen. I motionen 1974:1035 konkretiserades krav om mer praktiskt inriktad grundskola. I motionen begärdes en brett upplagd försöksverksamhet syftande till att ge eleverna i högstadium bättre praktiska kunskaper och färdigheter. Motionärerna pekade på en rad områden som skulle kunna omfattas av en sådan försöksverksamhet: O Möjlighet att modifiera timplanen till förmån för studier i mer praktiskt inriktade ämnen. O Kontinuerligt deltagande i arbetslivet, förslagsvis , för elever i årskurs 9. O Förlängd pryo över en hel termin för elever i årskurs 9. I motionen framhölls: De flesta ämnen i bör kunna ge utrymme för praktisk verk samhet i olika avseenden. Kan man inte i den konkreta undervisningssituationen finna inlärningsformer med praktiska inslag, finns i allmänhet möjlighet att anknyta utbildningen till en praktisk verklighetsbild. Det är av stor vikt att alla möjligheter till praktisk anknytning tas till vara. har behandlat båda ovan nämnda motioner positivt. Således beslöts 1972 att inom ramen för läroplansuppföljningen för () skulle möjligheten att öka de praktiska momenten i skolarbetet särskilt beaktas. 1 utbildningsutskottets av tillstyrkta betänkande 1974:11 sades: Enligt utskottets mening bör värdefulla erfarenheter kunna erhållas om, som ett led i den inom överstyrelsen pågående läroplansuppföljningen för (), nu i ett antal högstadieskolor en ökning av de praktiska inslagen i undervisningen prövas. Ett alternativ bör därvid kunna vara att - som nämns i motionen 1974:1035 - modifiera timplanen så att härav intresserade elever får del av en sådan ökning. En annan typ av försöksverksamhet bör kunna avse elever som i annat fall inte skulle fullfölja den sista årskursen eller skulle ha medgivits s. k. jämkad studiegång under denna årskurs. Försöket bör i detta alternativ utformas som ett program med en utökad praktisk yrkesorientering under en än vad som är möjligt. Skolan bör härvid ha skyldighet att kontinuerligt under det sista skolåret men även efter detsamma följa eleverna och därvid se till att de bereds möjlighet att ta igen de delar av studieprogrammet som inte genomgåtts under den sista årskursen. Även andra utformningar av försök, som utgår från den grundläggande förutsättningen att alla elever skall få en likvärdig studiegång, är givetvis tänkbara. har således tagit klar ställning för en förstärkning av de praktiska momenten i . Trots det har ännu inget påtagligt resultat kunnat skönjas i landets skolor. Detta är enligt mening anmärkningsvärt, och vi finner därför anledning att nu kräva att ett konkret arbete startas i syfte att förstärka det praktiska inslaget i . Det är uppenbarligen nödvändigt att ett sådant arbete bedrivs av en parlamentariskt sammansatt utredning för att konkreta resultat skall uppnås. Högstadiets alltför teoretiska inriktning får enligt uppfattning till följd att många elever inte blir motiverade för skolarbetet. En förstärkning av det praktiska inslaget i skolan kan givetvis ske genom organisatoriska och pedagogiska förändringar inom nuvarande läroplan, men detta är emellertid inte tillräckligt. En översyn av läroplanen är enligt vår uppfattning nödvändig. Det finns många möjligheter att föra in praktiska inslag i skolan. Vi vill erinra om de förslag som tidigare framförts från centerhåll och för vilka tillstyrkt en försöksverksamhet. Vid en mera genomgripande översyn av läroplanen öppnas ytterligare möjligheter. Syftet skall vara att öppna möjligheter för alla elever att inom skolan finna för dem meningsfull och utvecklande verksamhet. I lärarutbildning och lärarfortbildning måste stor vikt läggas vid frågor om hur undervisningen skall kunna ges en god verklighetsanknytning. bör öka deras möjligheter att anknyta undervisningen till samhällslivet utanför skolan. Skolan har i ökande utsträckning sökt lösa de svagpresterande elevernas problem. Olika former av specialinriktade pedagogiska insatser har prövats. Betydande svårigheter kvarstår emellertid, vilka i hög grad hänger samman med bristande basfärdigheter, dvs. förmåga att läsa och förstå text, förmåga att uttrycka sig i tal och skrift och förmåga att lösa enkla matematiska uppgifter. Grundskoledebatten har i hög grad rört sig kring högstadiet och dess På låg- och mellanstadiet skall elevernas förmåga att läsa, skriva och räkna grundläggas. Men det är helt uppenbart att den elev som kommer till högstadiet med brister i dessa avseenden måste få ett ytterligare stöd för att över huvud taget kunna följa undervisningen. Att ge eleverna grundläggande baskunskaper är en av skolans viktigaste uppgifter. Utan färdigheter i dessa avseenden har den enskilde små möjligheteratt fungera i arbetsliv och samhälle. Brister i individens baskunskaper kan vara en viktig orsak tili social missanpassning. En översyn av läroplan skall medföra att basfärdigheternas betydelse får en starkare markering. Grundläggande läs-, skriv- och räknefärdigheter skall bibringas eleverna på låg- och mellanstadiet. Detta är en av förutsättningarna för att eleverna har så goda kunskaper att de har möjlighet att tillgodogöra sig fortsatt undervisning i skolan. Särskilt viktigt är att eleverna lär sig använda svenska språket i tal och skrift på ett riktigt sätt. Allt färre elever inom gymnasieskola och högskola har valt en naturvetanskapligt inriktad utbildning. På lång sikt får det allvarliga konsekvenser i vad gäller samhällets tillgång till exempelvis kvalificerade tekniker. Studieval till gymnasieskola och högskola är i hög grad beroende av förhållandena i . Det finns därför anledning att särskilt uppmärksamma de naturvetenskapliga ämnenas ställning också i . De naturvetenskapliga ämnena bör ges sådan utformning i att elevernas intresse för en fortsatt utbildning i dessa kan stimuleras. Ämnen som biologi, kemi och fysik har naturligen ett stort inslag av praktiska laborativa moment och kan ofta lätt ges en god verklighetsanknytning. Enligt vår mening är det viktigt att skolan berikar barns och ungdomars tillvaro genom att göra dem förtrogna med och delaktiga i kulturell verksamhet. Många människor har begränsade möjligheter att genom skapande verksamhet uttrycka sina tankar och känslor, vilket innebär en risk för kulturell och social isolering och därmed en oförmåga att delta i formandet av samhället. Barn som växer upp i en torftig kulturell miljö måste få ett aktivt stöd i skolan. I samband med ställningstagandet till propositionen 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken betonade nödvändigheten av att stimulera barnens kulturella verksamhet, varvid skolans roll i sammanhanget betonades kraftigt. I yttrande över en centermotion till riksdag (1975:523) uttalade kulturutskottet: Väsentligt är självfallet att det pedagogiska utvecklingsarbete som planeras och den behovsanalys som barnkulturgrupp arbetar med snabbt kan omsättas i konkreta åtgärder som reellt ökar barns och ungdomars kulturella aktivitet såväl inom skolans ram som i andra sammanhang. (K.rU 1975:12) Som framhålls i Lgr 69 är det hemmet som har det primära och huvudsakliga ansvaret för barnens fostran och vård även under skolåren. Men även skolan haren uppgift härvidlag. Genom att grundlägga goda motionsoch idrottsvanor ökar individens välbefinnande och därmed förmågan att fungera i skola och arbetsliv. Eleverna måste i ökad utsträckning få kunskaper om sambanden mellan kost, fysisk aktivitet och hälsa och få tillfälle att tillämpa dessa kunskaper och ägna sig åt fysisk aktivitet: Det är mycket viktigt att alla barn och ungdomar i skolan, även sådana som har ett fysiskt handikapp, får regelbunden och så avpassad motion att den väcker och stimulerar intresset för motionsverksamhet över huvud taget. Det är viktigt att alla som verkar inom skolan är väl förtrogna med de övergripande mål som finns för verksamheten och samverkar för att nå dessa mål. Elevernas situation i skolan, socialt och kunskapsmässigt, måste ses utifrån en gemensam helhetssyn. Förutom att förverkliga målsättningen inom det egna ämnesområdet bör alla medverka till att också förverkliga övergripande målsättningar och målsättningar i andra ämnen. Från en råd olika områden reses ökade krav på skolan. I allmänhet är det berättigade krav som är betingade av förändringar i samhället. Det har blivit skolans uppgift att ge eleverna referensramar som tidigare generationer fått på annat sätt. Det gäller arbetslivet, det gäller hem och familj, det gäller etiska frågeställningar. ställs i och för sig berättigade krav på schemat för en rad undervisningsämnen. Härigenom uppstår en besvärande konkurrens om utrymme på timplanen. Förändringar på timplanen måste ske mot bakgrunden av helhetssynen på skolans arbete. Inom ramen för den helhetssyn man vill skall prägla detta arbete finns enligt vår uppfattning förutsättningar för att ge goda basfärdigheter och kunskaper som är väl förankrade i samhällets praktiska verklighet. Det innebär att skolan blir en arbetsplats med en rad aktiviteter vilka inordnas i en gemensam övergripande målsättning. Inom SÖ pågår en fortlöpande översyn av läroplanen inom det s. k. . Det är emellertid enligt vår mening nödvändigt att genomföra en översyn av mer genomgripande art. Denna bör ske med bevarande av viktiga principer i nuvarande läroplan. Utredningsarbetet bör bedrivas under medverkan av riksdagspartierna och förändringar beslutas av . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsättes med uppgift att lämna förslag till en reviderad läroplan för i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. () i Glömminge () i Lane-Herrestad . ÅSLING (c)