mot · G0021512 · 1976-01-01 00:00:00 — Detta innebär en förbättring av de nuvarande villkoren, enligt vilken kommunerna tvingats finansiera anläggningarna med 10-15-åriga lån, medan avskrivningstiden för anläggningarna i allmänhet beräknas ligga på . Om man emellertid verkligen önskar stimulera utbyggnaden av fjärrvärmeverk, är regeringens förslag till åtgärder otillräckliga. I flertalet fall finansieras värmeverken till huvuddelen genom lån. Det finns anledning att räkna med att låneandelen kommer att öka ytterligare vid en ökad utbyggnadstakt. Utrymmet på kommunlånemarknaden är f. n. mycket begränsat, och kommunernas lån till fjärrvärmeanläggningar har tidigare fått vägas mot andra angelägna lånebehov i kommunerna. Genom de åtgärder som aviseras i propositionen kommer ett särskilt låneutrymme att tillskapas för finansieringen av fjärrvärmeverk. Det finns emellertid en risk för att detta låneutrymme bestäms så, att det kommer att inkräkta på kommunernas normala lånemarknad, vilken - som redan framhållits - f. n. är mycket ansträngd. I vilken utsträckning de i propositionen aviserade åtgärderna kommer att få avsedd effekt vad beträffar utbyggnaden av fjärrvärmeverken beror emellertid ytterst på den lånevolym som kommunerna kommer att få tillgång till för detta ändamål. Regeringen tycks för egen del inte vara helt säker på att den föreslagna finansieringsordningen verkligen får avsett resultat, då det särskilt framhålls i propositionen att åtgärder i syfte att säkra tillgången på krediter får övervägas, om svårigheter skulle möta vid kreditgivningen med den av regeringen föreslagna ordningen. I sammanhanget bör det också framhållas att kommunerna enligt regeringens förslag kommer att få betala en betydligt högre ränta för lånen till fjärrvärmeverken än den som gäller för bostadslånen. Räntan kommer också, som framhålls i propositionen, att ligga något över den som f. n. tillämpas för kommunlånen. Med hänsyn härtill kan det antagas att regeringens finansieringsförslag inte blir den stimulans för fortsatt utbyggnad av fjärrvärmeverken, som enligt vår mening är helt nödvändig. Den av regeringen föreslagna åtgärden behöver därför kompletteras med beslut som innebär en reell förbättring och som dessutom innebär en neutralitet med avseende på alternativen individuell uppvärmning och fjärrvärmeanslutning. Inom ramen för den statliga bostadslångivningen kan man erhålla statligt bostadslån vid anslutning till fjärrvärmeanläggning. Lånet skall då täcka kostnaderna för eventuell anslutningsavgift jämte fastighetsinterna distributions- och mottagningsanordningar. Varje fastighetsägare behöver alltså ta upp ett lån från med detta betala en avgift till det kommunala företaget. Det nuvarande systemet är sålunda administrativt ohanterligt. Dessa möjligheter har numera heller inte någon avgörande betydelse för finansieringen av fjärrvärmeanläggningar. Det krävs enligt vår mening att statsmakterna tar ställning för ett enkelt lånesystem som i stora drag knyter an till tidigare överväganden. Det är med dessa utgångspunkter naturligt att förorda ett system med statliga lån direkt till den som driver eller skall driva fjärrvärmeanläggning. Låntagarkretsen bör av naturliga skäl begränsas till huvudmän för sådan fjärrvärmeanläggning som förklarats som allmän enligt lagen om allmänna fjärrvärmeanläggningar. Det statliga lånet bör i princip avse de skäliga kostnader för anläggningen som belöper på bostäder som finansieras med statliga bostadslån. Denna avgränsning av en del av investeringskostnaderna bör emellertid inte vara i detalj beroende av anslutningar av vissa enskilda fastigheter eller bostadsområden. Den lånegrundande andelen av kostnaderna bör i stället fastställas schablonmässigt. Underlag för detta bör i forsta hand vara kommunala planer eller uttalanden om planeringsriktlinjer, kompletterade med det material som industriverket använt vid prövningen för allmänförklaring för sina bedömningar av anslutningsgraden. Statslånet bör i likhet med bostadslånet avse finansieringen av ett belopp om av ett enligt det föregående bestämt låneunderlag. Pantvärdet bör i regel kunna innefatta även de kostnader som anses belöpa på annat än statsbelånad bostadsbebyggelse. Det har då förutsatts att underliggande kredit betraktas som prioriterad på lånemarknaden. Statslånet bör lämnas med villkor som ansluter till bostadslångivningen och förenas med räntebidrag för kostnader utöver den garanterade räntenivån. För detta talar dels att lånen täcker en del av bostadsfinansieringen, dels att en utjämning av kostnadsnivån är motiverad också med hänsyn till att huvudmannens intäkter är lägre under ett uppbyggnadsskede än vid fullt utnyttjad kapacitet. En räntesubventionerad statlig långivning förutsätter att fördelarna därav kommer de boende till godo. Detta måste lösas på så sätt, att lån utgår endast under förutsättning att ett i princip motsvarande belopp dras av från avgifter som eljest skall utgå enligt taxeavgifter i form av engångsbelopp eller periodiska avgifter. Införandet av ett lånesystem enligt ovan angivna riktlinjer måste föregås av ytterligare beredning. Det bör dock vara möjligt att få systemet i kraft . Vi föreslår att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till ett lånesystem enligt ovan angivna riktlinjer bör föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställer vi a. inte godkänner regeringens förslag till ändring av grunderna för energisparstödet inom bostadsbeståndet, b. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen förordats om att föra in energisparstödet för bostäder i bostadslångivningen, a. inte godkänner regeringens förslag beträffande ett särskilt bidrag för kommunala insatser beträffande rådgivning m. m. och hos regeringen hemställer om preciserade grunder för bidragen, b. medger att bidrag enligt a. beviljas från anslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m., dock först sedan godkänt närmare grunder för bidragsgivningen, 3. att med motsvarande ändring i regeringens förslag godkänner vad i motionen anförts om informations- och utbildningsverksamhet, 4. att till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. /78 anvisar ett reservationsanslag av . (+ 5 milj. 5. att till Lån till experimentbyggnader m. m. för /78 anvisar ett investeringsanslag av . (- 5 milj. 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av fjärrvärmeanläggningar. () () () () () () () () HANS () i GOTAB 53630 Slockholm 1977