ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02768 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76:768 X av m. fl. kommunisterna har motionsledes sökt åstadkomma en höjning av tidskriftsstödet. ansvar för fördelning av det statliga tidskriftsstödet övertogs av och i samband härmed lämnade en sammanfattande rapport över sin verksamhet: Tidskriftsstödet . I denna rapport liksom i sin anslagsframställning för /76 framhöll nämnden att kulturtidskrifternas och de ideella tidskrifternas ekonomiska situation försvårats avsevärt på grund av de kraftigt stegrade produktionskostnaderna. a. hänvisades till de mycket kraftigt stegrade papperspriserna och de ökade portoutgifterna. Efter en konferens, som anordnades genom försorg, har enligt sina petita kommit fram till den bedömningen, att det föreligger stora risker för att icke lönsamma tidskrifter med kulturellt och ideellt innehåll tvingas upphöra och finner det utomordentligt angeläget, att medlen för tidskriftsstöd kraftigt utökas, så att utgivningens mångfald och bredd garanteras. begär således i sina petita, att anslaget till Litteraturstöd ökas med till för /77, fördelat enligt följande: grundbidrag , projektbidrag och stödköp . Departementschefen har i statsverksbudgeten kommit fram till att en ökning med endast bör ske och motiverar detta med att pressutredningen funnit, att det krävs ytterligare analyser av tidskrifternas ekonomiska läge, deras förhållande till organisationernas och deras roll i samhällsdebatten och att pressutredningen därför föreslår att en ny utredning får till uppgift att lägga fram förslag om hur tidskrifternas problem lämpligen bör lösas. Departementschefen säger vidare, att han har för avsikt att föreslå regeringen tillsätta en sådan utredning, då höstriksdagen beslutat härom enligt betänkande KU 1975/76:23. Denna utredning behövs säkerligen, men den utredning som begärts av pressutredningen gällde enligt flera tolkningar just organisationstidskrifterna - alltså de som inte borde få stöd genom tidskriftsnämnden om man skulle följa författningen. Även med en annan tolkning, dvs. att den tilltänkta utredningen skulle gälla alla tidskrifter, måste man konstatera att utredningen ännu icke börjat sitt arbete och man kan därför inte förvänta några förslag . som utredning pågår kommer flera av de tidskrifter, som nu är bidragsberättigade, inte att kunna överleva på grund av ekonomiska svårigheter. Enligt kommunisternas uppfattning är det därför fullt befogat - hur man än tolkar utredningsuppdraget - att öka tidskriftsstödet i enlighet med vad har föreslagit. Med hänvisning till vad vi anfört hemställer undertecknade att måtte besluta att till Tidskriftsstöd för /77 anvisa ytterligare så att det sammanlagda Tidskriftsstödet därmed uppgår till sammanlagt för nämnda budgetår. 4 Bilaga 10). (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ02769 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 769 av m. fl. om höjt anslag till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. I Bilaga 11, , punkt I 2, Stöd åt idrotten, Anläggningsstöd m. m., har departementschefen föreslagit en höjning av anslaget med . Departementschefen anför, att medel därvid har beräknats såväl till som till vissa anläggningar som ingår i . Med den föreslagna höjningen av detta anslag torde det då inte bli många kronor kvar att fördela till de övriga av angivna posterna. a. har en höjning med 1,5 milj. kr. begärts till Mindre idrottsanläggningar, som uppförs av idrottsföreningar o. d., samt en ökning med 2,5 milj. kr. till Övriga idrottsanläggningar (friluftsanläggningar). kommunisterna är helt ense med , när man som motivering härför bl. a. anför: Det är av stor vikt att staten stöder tillkomsten av anläggningar för allmänhetens motion och rekreation, den s. k. breddidrotten. Som inledningsvis framförts talar mycket starka skäl för en kraftig höjning av medlen till sådana anläggningar. Verket föreslår därför att 7,5 milj. kr. anvisas för bidrag till fritidsanläggningar. Vidare bör 3,5 milj. kr. anvisas i bidrag till mindre idrottsanläggningar, som uppförs av föreningar m. fl. föreligger en eftersläpning beträffande denna anslagspost, vilket medför stora problem för idrottsföreningarna, som får vänta upp till på sina bidrag." (vår kursivering). Som vpk i motion 1327 anförde måste det finnas möjligheter för alla medborgare i landet att kunna få tillträde till lämpliga idrottsanläggningar och finns sådana anläggningar och även vanliga idrottsarenor i alltför ringa utsträckning ute i kommunerna, inte minst beroende på kommunernas dåliga ekonomi. kommunisterna anser, att någon prutning av de av äskade anslagen i dessa fall icke får ifrågakomma med hänsyn till den skriande bristen på bl. a. lämpliga mindre idrottsanläggningar ute i alltför många kommuner och särskilt i glesbygderna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer undertecknade att under I 2, Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. i Bilaga 11, , beslutar anvisa sammanlagt ytterligare , varigenom anslaget till 5. Mindre idrottsanläggningar som uppförs av idrottsföreningar o. d. totalt uppgår till . och anslaget till 6. Övriga idrottsanläggningar (Friluftsanläggningar) uppgår till totalt . 1975/76 769-774 1 1975/76. 1975/76: 769 samt att anslaget under denna punkt I 2 således uppförs som ett reservationsanslag om totalt . (vpk) i (vpk) (vpk) JORN (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ02770 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 770 av m. fl. om ytterligare tjänster som stiftsadjunkt för den finskspråkiga befolkningen i Frågan om de finska invandrarnas rättigheter när det gäller andlig vård är en synnerligen viktig jämlikhetsfråga. medverkar på olika sätt till förbättrade möjligheter till religionsutövning för de finskspråkiga. Mot bakgrund av den eftersatta vården bland finskspråkiga personer i anhöll kyrkomöte hos Kungl. om utredning för att åstadkomma en effektivare organisation av denna vård. beslöt om inrättande av två nya tjänster som förste stiftsadjunkt för kyrklig verksamhet bland finskspråkiga i . Detta är otillräckligt. Departementschefen var medveten om detta. Han anförde i propositionen 1974 osäkerhet beträffande den framtida utvecklingen när det gäller in- och utflyttning från som motivering för begränsningen av antalet tjänster till två. Under största delen av 1974 var utflyttningen till större än invandringen. Fr. o. m. är trenden en annan. Siffrorna visar på ökad invandring. Nettotillskottet var för september 1974+468, för oktober + 474, för november + 338. Invandrarsiffrorna är följande: Återflyttningen ligger mellan 400-600 . Även förelåg således en ovanligt hög invandring från . Mot bakgrund av den kraftigt ökade invandringen torde någon osäkerhet ej längre behöva finnas om behovet av förstärkta insatser förde finskspråkiga invandrarna. hänvisar i sitt betänkande KrU 1975:11 till 1975/76: 770 behandling: "Med anledning av ett motionsvis framfört förslag om flera tjänster underströk utskottet ett uttalande som gjorts i propositionen 1974:40 om att behovet av dylika tjänster fortlöpande borde övervägas. Vi tar fasta på detta uttalande och anser att ett övervägande nu bör leda till beslut om ytterligare två tjänster. Behovet av förstärkning växer givetvis i takt med att invandrarna ökar. Den nuvarande organisationen innebär att en stiftsadjunkt kan ha hand om två stift, t. ex. och med placering i . Det innebär stora avstånd och långa resor och gör det svårt för stiftsadjunkten att bygga upp personliga kontakter. På samma sätt har och en gemensam tjänst. I bor ett mycket stort antal finländare. Men finska församling täcker bara , varför möjligheterna till kontakt med de övriga i länet är mycket begränsade. församlingsarbete i finner det också nödvändigt med inrättande av ytterligare tjänster. Vi föreslår att ytterligare två tjänster som förste stiftsadjunkt inrättas. Det ankommer på regeringen att bestämma stationeringsort och tjänstgöringsområden. Vi förutsätter att därvid hänsyn tas till ovannämnda riksförbunds synpunkter och önskemål. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att medel ur kyrkofonden får utgå för avlönande av två förste stiftsadjunkter, avsedda för den finskspråkiga befolkningen i . () ()
mot · FZ02772 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: lil av om stöd tili utgivning av ett nytt uppslagsverk Av Nordisk familjebok har genom tiderna utkommit följande upplagor: uppl. 1875-1899, 20 band, 2:a uppl. 1903-1926, 38 band, 3:e uppl. 1923-1937, 23 band, 4:e uppl. 1951-1960, 22 band. Förlagsrätten innehas av Förlagshuset , , som även är förläggare för . Lilla uppslagsboken och Combi lexikon. Förlaget överväger frågan om utgivande av en ny nationalencyklopedi, men avgörande är givetvis huruvida ett dylikt företag kan komma att löna sig. Encyklopedifrågan i stort har behandlats av litteraturutredningen (SOU 1974:5) och togs upp i kulturpropositionen 1975:20, där chefen för anmälde sin avsikt att tillsätta en arbetsgrupp för att närmare utreda frågan om behovet av stöd till utgivande av ett sådant uppslagsverk. I sitt av godkända betänkande i anledning av propositionen anslöt sig kulturutskottet (1975:12) till denna tanke men antydde att frågan om tillkomsten av ett nytt, omfattande och seriöst uppslagsverk möjligen bäst kunde lösas i nordiskt samarbete. Någon åtgärd från departementets sida i saken har emellertid därefter ej vidtagits. Jag får därför hemställa att hos regeringen begär att en arbetsgrupp tillsättes för att utreda frågan om behovet av stöd till utgivande av ett svenskt uppslagsverk och med uppgift att skyndsamt framlägga förslag till åtgärder.
mot · FZ02773 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 773 av m. fl. Genom bifall till motion 1975:1328 kommunisterna beslöt att ett förslagsanslag pä . skulle anvisas till för drift av den centrala verksamheten enligt de riktlinjer som MUS 65 ange». 1 årets statsverksbudget finnes icke något anslag till SKR upptaget, och går man till statens kulturråds petita finner man att organisationen för nästkommande budgetår i skrivelsen till begärt ett anslag på . för /77. skriver, att man ännu inte haft möjlighet att ta ställning till de krav som framställts av SKR i nämnda skrivelse, men att är berett att senare ta upp frågan om medel för verksamheten under /77. utföre» betydelsefullt arbete inom kulturlivet, och vi vill hänvisa till vad vi anfört i vår fjolårsmotion. Den rådande knappheten på resurser och ovissheten för organisationen om vad som eventuellt kommer att anvisas denna för nästkommande budgetår omöjliggör en planering av angelägna organisatoriska, konstpedagogiska och informativa aktiviteter. Detta finner vi otillfredsställande, och vi vill därför med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställa att beslutar att för /77 bevilja för drift av den centrala verksamheten ett förslagsanslag av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ02774 · 1976-01-23 00:00:00 — att begär en samlad översyn av gymnasieskolan med utgångspunkt från bl. a. de synpunkter som anförts i motionen. /ENKEL (fp) () ()
mot · FZ02776 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:776 av m. fl. om läroplanen för slöjd på högstadium, m. m. Det finns i några ämnen som har en mera konkret praktisk inriktning än andra. Till dessa ämnen hör trä- och metallslöjd och textilslöjd. Undervisningen i dessa ämnen skall syfta till att utveckla elevernas estetiska medvetenhet, deras känsla för form, färg och kvalitet. Men den skall också genom elevernas praktiska verksamhet stimulera deras intresse för eget skapande, ge dem materialkännedom och bibringa dem vissa elementära färdigheter i sådana praktiska göromål som alla bör kunna klara av i vardagslivet. 1 läroplanen för heter det bl. a. att de båda slöjdarterna utgör delar av samma ämne och att en gemensam planering av undervisningen i slöjdämnen är nödvändig om elevernas samlade inlärningsresultat skall bli det som åsyftas med läroplanen. Anvisningarna till läroplanen anger också att den övergripande målsättningen är i stort sett densamma för de båda slöjdämnena och att båda är av samma värde för alla. Lärarna åläggs i anvisningarna särskilt att - som det uttrycks - visa att det är fullt naturligt att flickor och pojkar får samma undervisning i slöjd. Man skulle således kunna vänta sig att undervisningen i båda slöjdämnena på ett likvärdigt sätt skulle omfatta alla elever. Men så är det inte. På högstadiet, dvs. årskurserna 7-9, förekommer enligt gällande bestämmelser val mellan de båda slöjdämnena. Det innebär följaktligen att eleverna kan välja att under hela högstadiet syssla med enbart trä- och metallslöjd eller med enbart textilslöjd. Det är svårt att finna några bärande skäl för denna ordning. De kunskaper och färdigheter som undervisningen i resp. slöjdämne skall ge och i praktiken ger än enligt vår mening värdefulla för alla och bör fördenskull komma alla till del. Till detta kommer att den valfrihet som finns otvivelaktigt bidrar till att konservera den typ av könsrollstänkande som enligt allmänna målsättning bör motverkas och brytas. Erfarenheten visar nämligen att valet mellan de båda slöjdämnena alltfort är starkt könsbundet i samtliga årskurser. Som en exemplifiering kan nämnas, att var det enligt tillgänglig statistik av flickorna i årskurserna 7-9 som valde trä- och metallslöjd och endast 5,8 "<> av pojkarna som valde textilslöjd. Goda skäl talar således för att såväl trä- och metallslöjd som textilslöjd blir obligatoriska ämnen för alla elever på högstadium, och vi föreslår därför att läroplan och timplaner ändras så att detta syftemål uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att av regeringen begära åtgärder för en ändring av läroplan och timplaner för slöjdämnena på högstadium i enlighet med vad som anförts i motionen. . () i
mot · FZ02777 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: lil av herrar Gadd och om inrättande vid av en professur i ekotoxikologi Användandet av syntetiska produkter och kemikalier inom näringslivet har varit en av förutsättningarna för en stark ekonomisk tillväxt i vårt land. Det gäller såväl industrin som jordbruket. Utsläppen i naturen av avfallsprodukterna kan emellertid leda till mycket svåra miljökonsekvenser. Förgiftningen av vattendrag och nedsmutsningen av luften är miljöproblem som man måste lösa världen över. I de svåraste fallen kan man observera döda djur och förtvinad växtlighet. Problemen ligger emellertid djupare än så. Även svagare förgiftningar kan med goda skäl misstänkas leda till allvarliga genetiska skador och skador i fråga om fortplantningsfunktionerna inom faunan. eller senare kommer dessa förgiftningsfenomen, exempelvis via näringskedjan, att drabba människan. Av det skälet är det av största betydelse att skaffa sig kunskap om förgiftningsförloppet. Den ekotoxikologiska forskningen försöker kartlägga och utreda dessa förhållanden, vilket innebär att man med dess hjälp mycket tidigare än annars kan vinna vetskap om faktiska förgiftningar i naturen. Inom medicinen, veterinärmedicinen och farmacin har betydande forskning bedrivits för att vinna kunskap om förgiftning av människan och djuren. 1 och med att man nu med starka skäl kan misstänka att förgiftningsproblematiken förvärrats genom att näringslivets utsläpp av miljöfrämmande produkter ackumuleras i naturen måste en ny sorts forskning komma till stånd. I tid måste man kunna förhindra att en förgiftad natur genom näringskedjan når människan. Utbildningen av experter på detta område och på alla stadier blir nödvändig också inom den rena naturvetenskapen. Behovet av en medveten satsning på en biologiskt inriktad toxikologi är därför uppenbart. Förutom existerande forskning inom medicin, veterinärmedicin och farmaci bedrivs vid en av samhället stödd toxikologisk forskning som huvudsakligen är kemiskt och cellulärt inriktad. Någon systematiskt uppbyggd biologisk forskning på detta område existerar inte ännu i vårt land. Vid finns en begynnande ekotoxikologisk forskning vid den zoofysiologiska institutionen. Den forskningen har under mer än ett årtionde utifrån givna resurser varit mycket intensiv och förtjänar att få en etablerad ställning. Forskningsmiljön är från många synpunkter mycket lämplig. Samhället har redan gjort betydande satsningar inom besläktade forskningsområden. Utbildningen inom farmaceutisk fakultet i landet sker också i , och kommer statens veterinärmedicinska anstalt att vara förlagd till orten. Inget tvivel torde råda om att en forskning av detta slag bör finansieras av samhället, så att den kan vinna tilltro och respekt genom att vara oberoende av kommersiella särintressen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att till regeringen framför vikten av att en professur i ekotoxikologi inrättas vid .
mot · FZ02778 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 778 om en yrkesteknisk högskola i Intresset för den kvalificerade formen av yrkesteknisk utbildning i enlighet med tankarna i L)68-förslaget synes vara stort bland presumtiva studerande. Många har säkert tagit förslaget som ett uttryck för en ökad satsning på värdet av en tids - kanske fyra - yrkeserfarenhet. Det är säkerligen angeläget att denna premiering av yrkeserfarenheten nu sker i det svenska utbildningsväsendet. Beträffande förläggningen av de blivande utbildningsenheterna är det önskvärt att en så stor spridning som möjligt sker till olika delar av landet. Det är viktigt att tillfällen till högre yrkesutbildning skapas på så många orter som möjligt och gärna i landsdelar som förut har ganska liten del av den samlade högre utbildningen. En sådan landsända är utan minsta tvivel . Självfallet kommer förläggningen av den högre yrkesutbildningen liksom all annan högskoleutbildning också att ha stor lokaliseringspolitisk betydelse. Inte minst från den synpunkten förtjänar det framhållas att det är angeläget att förlägga högre utbildning till . Tillgången till ett rikt differentierat näringsliv är av värde vid val av lokaliseringsort för den tilltänkta högre utbildningen. a. väl utvecklade basindustrier inom skogs- och stålhanteringen. Enligt min mening borde kunna bli förläggningsort för en yrkesteknisk högskola med inriktning på utbildning i verkstadsyrken och processindustri. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar förlägga yrkesteknisk högskoleutbildning inriktad på exempelvis verkstads- och processindustri till .
mot · FZ02780 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 780 av fröken m. fl. om införande av läroämnena biologi och kemi på gymnasieskolans samhällsvetenskapliga linje Miljöpolitiken är en övergripande verksamhet. I dagens samhälle står det klart att inga politiska beslut får fattas utan att konsekvenserna för människors miljö och hushållningen med naturresurser bedömts och värderats. Det ligger därför i samhällets intresse att på alla nivåer ha tillgång till sakkunskap beträffande de biologiska och ekologiska förhållanden som berörs av fattade beslut. Ämnet biologi bör därför redan på gymnasienivå finnas med i utbildningen för så många elever som möjligt. 1 gymnasieskolan finns som eget ämne biologin endast på den naturvetenskapliga linjen. Ämnet är där obligatoriskt. För undervisningen finns endast ett läromedelspaket tillgängligt, och detta är i hög grad föråldrat. Läroplanen är under omarbetning. På övriga linjer kan ämnet läsas antingen som en mindre del av ämnet naturkunskap eller som tillvalsämne, varvid det lätt faller bort, om eleven finner sig alltför hårt arbetsbelastad. De elever som avser att ägna sig åt ett yrke som kräver kunskaper i biologi är således i princip hänvisade till att välja gymnasieskolans naturvetenskapliga linje. För flera av dessa, t. ex. blivande läkare, är det föga meningsfullt att tynga gymnasiestudierna med de relativt omfattande kurser man på den naturvetenskapliga linjen följer i ämnen som matematik och fysik. En förstärkning av den samhällsvetenskapliga linjen med en gren för biologi och kemi skulle vara bättre anpassad till deras behov. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en gren för biologi och kemi anordnas på gymnasieskolans samhällsvetenskapliga linje. /ENKEL (fp)
mot · FZ02783 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 783 om bibehållande av klasslärarutbildningen vid i Förslag om nedläggning av klasslärarutbildning vid ett flertal lärarhögskolor i landet, bl. a. vid i , har framförts i en rapport från den arbetsgrupp inom , som haft att utreda vissa lärarhögskolefrågor. Arbetsgruppen har, som väsentligaste motiv till nedläggningen, haft den prognostiserade efterfrågan på lärararbetskraft, vilken jämfört med intagningen till lärarhögskolorna i nuvarande omfattning skulle ge ett kraftigt överskott på låg- och mellanstadielärare . Det förefaller emellertid som om den prognos arbetsgruppen gjort gett ett felaktigt resultat. 1 prognosen beräknade man läraröverskottet för klasslärare /75 till mellan 2 100-2 700. Av material från framgår dock att endast 610 klasslärare saknade heltidsanställning och att denna siffra vid höstterminens början 1975 nedgått till 425 personer. Till de felkällor som påverkat arbetsgruppens resultat och dess felaktiga prognoser kan bl. a. föras strukturförändringar i lärarkårens sammansättning och att man tagit hänsyn enbart till intagningssiffror och ej till antalet utexaminerade. Även regionalpolitiska hänsyn kan läggas till grund för en kritik av gruppens förslag. Enligt detta kommer lärarutbildningen i att koncentreras till . Detta är ytterligare en förstärkning av den regionala obalans som råder i till nackdel för län. Tar man också hänsyn till att beslutat förlägga försöksverksamheten med livsmedelsteknisk linje inom den yrkestekniska högskolan till utanför i stället för till (en sådan linje föreslogs av L1 68 i dess huvudbetänkande lokaliserad till ) urholkas högskoleutbildningen i nästan helt. Ytterligare argument kan anföras mot arbetsgruppens förslag. Till dessa hör dels den arbetsmarknadssituation som uppstår lokalt, dels den försämring av det samarbete som bedrivits mellan olika andra institutioner och i . Med hänvisning till det anförda yrkas att beslutar uttala sig för ett bibehållande av klasslärarutbildningen vid i . GOTAB 510062 Slockholm 1976
mot · FZ02784 · 1976-01-23 00:00:00 — 1975/76 784-793 Motion 1975/76: 784 av och om sjukgymnastutbildningen Bristen på sjukgymnaster har varit mycket kännbar. Även om ett stort antal utländska sjukgymnaster har tillförts den svenska arbetsmarknaden har det ändå länge stått klart att en ökning av sjukgymnastutbildningens kapacitet måste ske. Olika landsting har också planerat nya sjukgymnastinstitut. Detta tids- och kostnadskrävande arbete har tyvärr inte lett till annat än planer. Det enda undantaget utgör läns landsting, som startade sjukgymnastutbildningen i . Emellertid såg sig nödsakat att lägga ned utbildningen i början av höstterminen. Anledningen härtill var främst organisatoriska problem och brist på kompetenta lärare. Välbekanta är också de svårigheter som rådde innan Göteborgsutbildningen tog fast form. Också den utbildningen måste läggas ned men kunde återupptagas. I pågår planeringsarbete för sjukgymnastutbildning - utan resultat. har principbeslut förelegat om ett sjukgymnastinstitut i , och finns ett sådant beslut också beträffande . Praktiska förutsättningar har saknats för att utbildningarna skulle kunna igångsättas. föreligger äntligen förhoppningar om att dessa båda institut skall kunna komma i gång inom inte alltför avlägsen framtid. Det anförda visar på de stora praktiska problem som föreligger att igångsätta sjukgymnastutbildning på nya orter. Svårigheterna kommer att ytterligare accentueras om U 68:s förslag genomföres om spridning av sjukgymnastutbildningen på ett antal nya orter. Innan en utbildning igångsättes måste förutsättningar finnas för att den skall kunna fortsätta. En upprepning får icke ske av misslyckandet i , där sjukgymnastelever efter en termins utbildning tvingades sluta och börja om från början på annan studieort. Det är därför angeläget att komma till klarhet över orsakerna till de misslyckanden som har kunnat noteras. Vi föreslår att en genomgång och sammanställning sker genom försorg av anledningarna till hittillsvarande problem och att därefter erforderliga åtgärder vidtas för att om möjligt undanröja dessa. Kontakt bör därvid givetvis tas med erforderlig sakkunskap. 1 1975/76. 3 sami Nr 784-793 1975/76: 784 Åberopande det anförda hemställes att hos regeringen begär att erforderliga åtgärder vidtas för att man skall komma till rätta med de problem som förelegat vid igångsättandet av sjukgymnastutbildning på nya orter. () ()