mot · FZ022385 · 1976-04-07 00:00:00 — Motion 1975/76: 2385 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:110 om radio och television i utbildningsväsendet I propositionen 1975/76:110 om radio och television i utbildningen föreslås bl. a. att ett särskilt utbildningsprogramorgan skall bildas för att framställa läromedel i form av ljud- och bildprogram för i första hand etersändning. Vi finnér det egendomligt att regeringen lägger fram detta förslag , när endast återstår tills radioutredningen framlägger sitt betänkande. Både det förhållandet att en helhetssyn på radio- och TV-verksamhetens framtida organisation är nödvändig och det faktum att flera frågor som är av betydelse för utbildningsverksamheten skall bli föremål för överväganden i radioutredningen talar för att utbildningsprogramverksamheten bör behandlas i samband med att proposition på grundval av radioutredningens betänkande läggs fram. De riktlinjer som föredraganden uppställt för den framtida utbildningsprogramverksamheten kan vi inte godta. Vi anser att en ny utredning, som skall vidare överväga bl. a. frågorna om organisationsform, lokalisering, granskning, förlagsverksamhet och sändningsrätt, bör tillsättas. a. bör följande synpunkter vara vägledande för utredningens arbete. Vi anser inte att den i propositionen föreslagna stiftelseformen fyller kraven på insyn i och inflytande över verksamheten. Vi finnér det dessutom principiellt tveksamt att en statlig stiftelse under ges monopol på etersänd undervisning. Enligt föredraganden bör utbildningsprogramorganet också få resurser för att kunna framställa studiematerial i anslutning till produktionen av program som etersänds. Organet bör samverka med andra förlag, men när det gäller andra förlag än Liber och synes det huvudsakligen vara fråga om att informera om pågående projekt för att undvika dubbelarbete. Att ge utbildningsprogramorganet både ensamrätt till etersändning och möjligheter att producera studiematerial ger detta organ en monopolställning i fråga om framställning av vissa läromedel. Eftersom programorganet skall finansieras via statsbudgeten, kommer övriga läromedelsproducenter knappast att kunna konkurrera i fråga om hela läromedelspaket. En sådan utveckling strider mot moderata samlingspartiets uppfattning om behovet av ett mångsidigt utbud av läromedel, vilket är en förutsättning för valfrihet och inflytande. Det bör därför övervägas om utbildningsprogramorganet i stället bör vara ett samordnande företag, som endast beställer och distribuerar produktioner. Vi finner också att beslut om en decentralisering av pro gramverksamheten inte följts. Skall ett särskilt företag skapas för produktion och distribution av utbildningsprogram bör detta beslut följas. Beslutet innebar att all programverksamhet skulle decentraliseras till 25 96. väntas föreslå att ca 35 96 av verksamheten decentraliseras. Vi kan inte finna någon anledning att undanta utbildningsprogramverksamheten från dessa riktlinjer. Föredraganden anför att en lokalisering utanför kommer att mycket kraftigt begränsa möjligheterna att få medverkan från skådespelare, artister och specialister av skilda slag. Skulle denna invändning vara befogad, borde hela den nuvarande decentraliseringen av radio- och TV-verksamheten omprövas. Resonemanget står dessutom i klar motsatsställning till kulturpolitiska målsättning att den lokala kulturverksamheten skall stödjas och utvecklas. har som kulturinstitution ett stort ansvar för att denna målsättning förverkligas. Huvuddelen av produktionen bör sålunda kunna ske i , men ett par filialorter skulle svara för ca 35 96 av produktionen. I propositionen anförs att sådana insatser bör göras på vuxenutbildningens område som bidrar till att överbrygga utbildningsklyftorna mellan och inom generationerna. Den slutsats föredraganden drar är att produktionen till sin huvuddel bör avse program som kan användas i studiecirklar. Detta får dock inte utesluta att produktionen i högre grad än som förutsätts i propositionen inriktas på kompetensgivande utbildningsprogram. Särskilt i glesbygden med långa resvägar kan svårigheter uppstå att följa undervisningen i den kommunala vuxenutbildningen. Fördelen med kompetensgivande program i radio-TV är att de kan följas i hemmet. Föredraganden anför att programorganet bör få möjlighet att utföra samprojekt. Med detta avses dock inte det samarbete med studieförbunden som bör förekomma när det gäller vuxenutbildning eller med när det gäller ungdomsskolan. Föredraganden finnér det önskvärt att programorganet får möjlighet att samarbeta med endast en part, t. ex. ett studieförbund eller en myndighet som önskar genomföra ett program för internutbildning. Materialet skall då kunna anpassas efter den andra partens särskilda önskemål. Vid samprojekt skeren kostnadsfördelning mellan parterna. Vi finner det tveksamt att man med skattemedel skall bidra till finansieringen av de projekt som direkt riktar sig till avgränsade grupper. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att 1. avslår propositionen 1975/76:110, 2. hos regeringen begär en ny utredning om den framtida utbildningsprogramverksamheten i enlighet med vad i motionen anförts. 3. begär att regeringen återkommer med proposition i ärendet i samband med att proposition på grundval av radioutredningens förslag läggs fram. HANS NYHAGE (m) () i Agnäs () . NISSER (m) () ()