mot · FZ02409 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 409 av m. fl. om ökade medel till Radio och TV når in i nästan varje hem med sina program. Praktiskt taget varje hushåll har en eller flera radiomottagare, och TV-apparater finns i av hushållen. Distributionsnätet täcker i stort sett hela landet. För ljudradions del är det nu utbyggt för total täckning med samtidig sändning av tre program. Också vad gäller är täckningen i det närmaste fullständig, och kan f. n. ses av av befolkningen. Detta gör radio och TV till det ledande underhållnings-, kultur- och informationsmediet i landet. I stort sett alla människor kan ta del av programutbudet. En operaföreställning i TV når miljoner människor, av vilka de flesta normalt inte har möjlighet att se opera. Utvecklingen i olika delar av världen kan följas via radions och televisionens nyhets- och informationsprogram. Ledande svenska och utländska artister kan avnjutas i underhållningsprogram utan att man måste betala höga entréavgifter. Radio och TV rymmer således utomordentliga möjligheter att göra människor delaktiga av ett brett kulturutbud, att skänka underhållning och förströelse och att sprida information om vad som händer i . Förutsättningen är dock att programverksamheten är av hög kvalitet, är omväxlande och tillgodoser olika smakriktningar. Ett mångsidigt programutbud är viktigt också från en annan utgångspunkt. Yttrandefriheten är en hörnsten i demokratin. Den är främsta medlet mot maktmissbruk och förstelning. Därför är det viktigt att massmedierna speglar samhällsdebatten i vid mening och ger utrymme för olika åsikter. 1 synnerhet gäller det ett företag som med dess monopolställning. Programverksamheten i radio och TV måste därför präglas av stor bredd både i fråga om åsikter och ämnen. Ett villkor för detta är att det finns utrymme för att engagera utomstående programskapare och medverkande. Avtalet mellan staten och anger några huvudpunkter för programverksamheten: O skall upplysa om nuets händelser och orientera om viktigare kultur- och samhällsfrågor. O Programmen skall vara omväxlande till karaktär och innehåll samt skänka god förströelse och underhållning, o Mindre gruppers intressen av mer särpräglad natur skall i görlig mån tillgodoses. O Programverksamheten skall präglas av skälig balans mellan olika åsikter och intressen och av opartiskhet och saklighet. Möjligheterna att uppfylla dessa punkter är givetvis till en del beroende av de ekonomiska resurser som ställs till företagets förfogande. Kostnaderna för radio- och TV-verksamheten betalas - med vissa undantag - av tittarna och lyssnarna själva genom mottagaravgifter. Avgifternas storlek och disposition fastställs dock av , som därmed bestämmer den ekonomiska ramen för verksamhet. har kostnaderna för stigit kraftigt till följd av den allmänna pris- och löneutvecklingen. Det har skett trots att antalet anställda varit i stort sett oförändrat . De medel som ställt till förfogande har inte motsvarat de ökade kostnaderna: drift (%) 17,0 (budget) Kostnadsutvecklingen har därför fått mötas med rationaliseringar och inskränkningar, som i hög grad gått ut över programverksamheten. Vi vill peka på några konsekvenser: Den totala sändningstiden i TV har minskat. 1972/73 var fullt utbyggd. Då sände de båda kanalerna tillsammans . Därefter har sändningstiden successivt skurits ner och är endast . Nedskärningen har gått ut över de flesta områden: O Tiden för film och teater har minskat (från 16,4 tim./vecka 1972/73 till 12,4 tim./vecka 1974/75). O Tiden för nöjesprogram (exkl. biandprogram) har minskat (från 11,1 tim./vecka till 7,7 tim./vecka 1974/75). o Tiden för politik, samhälle, teknik och ekonomi har minskat (från 9,6 tim./vecka 1972/73 till 7,4 tim./vecka 1974/75). O Tiden för sportprogram har minskat (från 10,6 tim./vecka 1972/73 till 8,6 tim./vecka 1974/75). Det har skett en förskjutning mot billigare programformer med få medverkande. Filmer får ersätta teaterpjäser; i stället för showprogram sänds magasinsprogram etc. Denna utveckling är svår att åskådliggöra i siffror. Men vi skall ändå ge ett par exempel: O Inom de båda TV-kanalerna har sändningstiden för teater o. d. skurits ned med mellan 1972/73 och 1974/75. I stället har inslaget av biograffilm ökat drastiskt (från 1,7 tim./vecka 1972/73 till 6,9 tim./vecka 1974/75). O Utbudet av radioteater har minskat. 1972/73 sände ljudradion 10 föreställningar (inkl. repriser). Fr. o. m. februari har man bara råd att sända 6, och ytterligare nedskärningar är planerade. Egenproduktionen för TV inom har minskat kraftigt såväl i fråga om antal sändningstimmar som i relation till den totala sändningstiden. 1972/73 svarade egna produktioner av sändningstiden . var motsvarande siffra 38,1 tim./vecka och kan en ytterligare nedgång med närmare 2 tim./vecka förutses. Den minskade egenproduktionen har inte motsvarats av ökade inköp från fristående svenska producenter. I stället har också de minskat. För tittare och lyssnare innebär den beskrivna utvecklingen att de har tillgång till färre program än tidigare, att de måste välja inom ett smalare utbud, att de har färre chanser att få se ledande svenska och utländska artister och att de har allt mindre möjligheter att få speciella intressen tillgodosedda. Detta skall ses mot bakgrunden av att radion och televisionen spelaren viktig roll för att förverkliga de kulturpolitiska mål som fastställdes av riksdag. Men det är inte bara tittare och lyssnare som drabbats av nedskärningarna för . Verkningarna är kännbara också för skådespelare, musiker, författare och andra för vilka har varit och är en viktig uppdragsgivare. Billigare program innebär att man inte anlitar utomstående i samma utsträckning som . Minskad egenproduktion innebär färre möjligheter till engagemang för skådespelare och andra kulturarbetare. har utnyttjandet av fristående skådespelare, musiker m. fl. minskat med ungefär hälften. Det återspeglas i kostnaderna för utomstående medverkande, som minskat med drygt 3 milj. kr. /73 trots stigande löner. I fast penningvärde innebär det en minskning med närmare en tredjedel. Det är nu dags att påbörja en upprustning av . Det bör ske trots att radioutredningen pågår. Den snäva medelstilldelningen till ljudradio- och televisionsverksamheten har fått helt oacceptabla konsekvenser, vilket vi varnat för vid tidigare tillfällen. måste få tillräckliga resurser för att kunna erbjuda tittare och lyssnare bra program. Därmed skapar man också arbetsmöjligheter för skådespelare, musiker, författare och andra. En ökad tilldelning av programmedel är också motiverad från ren effektivitetssynpunkt. kännetecknas, åtminstone på TV-sidan, av höga fasta kostnader. Om så bör vara fallet även är en fråga som radioutredningen överväger. Monopolsystemet, som befrämjar byråkrati och ibland försvårar sparsamhet, bör enligt vår mening brytas. I avvaktan på radioutredningen kan man med en förhållandevis liten insats av programmedel nå betydande effekter i form av fler program. Resurser i form av utrustning och personal finns redan. Det gäller bara att se till att det också finns pengar till medverkande. I medelsframställning för nästa verksamhetsår begärs en ökning med 60 milj. kr. för att förbättra programutbudet. I summan ingår kostnaderna för utökad regional-TV och fler invandrarprogram. I budgetpropositionen har begäran inte beaktats utom vad avser invandrarprogrammen. Som framgått ovan anser vi det synnerligen angeläget att får medel för att kunna erbjuda bättre program. Radiofonden innehåller drygt 400 milj. kr. Dessa pengar disponeras av , som erlägger sedvanlig ränta för detta. Räntemedlen tillförs radiofonden. 1975/76 beräknas betala en ränta på 40 milj. kr. Det är räntan på de pengar som tittare och lyssnare redan betalat in. Enligt vår mening bör få disponera över denna ränta utöver de medel som regeringen föreslagit skall utgå ur radiofonden. Det skulle innebära att företaget då skulle förfoga över 747 milj. kr. för den allmänna programverksamheten. Inom denna ram bör en avsevärd förbättring av programutbudet vara möjlig. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att medger att för den allmänna programverksamheten lår ta i anspråk 40 milj. kr. ur radiofonden utöver vad regeringen föreslagit. /ENKEL (fp) () ()