ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ022399 · 1976-04-08 00:00:00 — Motion 1975/76: 2399 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:185 om ytterligare industricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiska frågor I propositionen föreslås att regeringen får besluta om att bygga industricenteranläggningar i och . Enligt propositionen har åtskilliga länsstyrelser i Länsplanering föreslagit att industricentra skulle byggas. Bland föreslagna orter är . anser statsrådet att verksamheten med industricenter underlättar den regionalpolitiska verksamheten genom att lokaler kan erbjudas inom flera orter. Trots detta begränsar statsrådet sitt förslag till ytterligare två orter, nämligen och . stora problem är bristen på arbete. Enligt Länsplanering 1974 behöver tillföras 1 500 nya arbetstillfällen . Att behovet beräknas bli så stort hänger samman med avgången från jordbruket . Antalet förvärvsarbetande inom de areella näringarna uppgick till 5 300 och beräknas 1980 ha sjunkit till 3 500. Denna nedgång i sysselsättningen drabbar speciellt södra , där nära hälften av alla förvärvsarbetande () sysselsättes inom jordbruket. I nio församlingar på södra var sysselsatta inom jordbruket. drabbas därför mycket hårt av den strukturomvandling som pågår inom näringslivet. Enligt Länsprogram 1974 beräknas bristen på arbetstillfällen enligt prognos uppgå till 1300 på södra inkl. Klintehamnsområdet. Enligt målsättning beräknas bristen till över 1 500. Efter en viss omflyttning och långväga pendling kan enligt bristen på arbetstillfällen kanske begränsas till 1 1980. Den oerhört negativa utveckling som detta innebär framgår klart mot bakgrunden av att uppgick antalet förvärvsarbetande inom området till 5 600 personer. Den kraftiga nedgången i möjligheterna att få arbete på södra kommer att medföra stora problem för befolkningen där. Förutom brist på arbete, avflyttning med minskad kvarvarande befolkning och en försämrad ålderssammansättning bland de kvarboende kommer också möjligheterna att upprätthålla en godtagbar service att försämras. Det är därför en angelägenhet av första klass att näringslivet på södra kan kompletteras med nya arbetstillfällen. Närmast till hands ligger då att nuvarande näringsliv förstärkes och att nya industrier tillföres området. En viktig förutsättning för etablering av nya industrier är att det finns industrilokaler disponibla till godtagbara hyreskostnader. En industricentrumanläggning i skulle kunna fylla en sådan uppgift och därmed också skapa bättre förutsättning att till orten lokalisera ny verksamhet och därmed också ökad sysselsättning åt befolkningen inom området. Med hänvisning till det anförda hemställes att bemyndigar regeringen att bygga en industricentrumanläggning i . () ()
mot · FZ022400 · 1976-04-08 00:00:00 — 1975/76: 2400 med anledning av propositionen 1975/76:185 om ytterligare industricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiska frågor I propositionen föreslås att regeringen får besluta om att bygga industricenteranläggningar i och som en fortsättning på den försöksverksamhet som pågår med statliga industricentra i regionala centra inom det inre stödområdet. Syftet med verksamheten är att vidga de regionala politiska insatserna genom att tillhandahålla industrilokaler för uthyrning. tillhör de områden som fått vidkännas betydande befolkningsminskning, men det kan noteras att en viss återhämtning har ägt rum. Men det finns regioner som alltjämt lider av en betydande undersysselsättning och där behovet av nya arbetstillfällen därför är stort. Till dessa hör A-region, som geografiskt omfattar omkring hälften av länets yta men endast häromkring av dess befolkning. Vissa delar av denna region har hårt drabbats av utflyttning och har därför fortfarande ett vi kande befol kni ngsunderlag. Det gäller i särskild grad. kommun med kommundelarna och . Även om här betydande ansträngningar gjorts för att skapa nya arbetstillfällen råder fortfarande ett starkt behov av nyetablering av företag för att, inte minst för kvinnorna, få fram arbetsmöjligheter. har i Länsplan som sin mening uttalat att det borde etableras ett industricentrum inom Moraregionen. Detta skulle ha betydelse för hela denna region och med säkerhet bidraga till att höja sysselsättningsgraden. I den utredning som föregick etablerandet av de nu i verksamhet varande statliga industricentraanläggningarna har nämnts som en av de orter som kunde komma i fråga för en fortsatt utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte besluta att vid den fortsatta utbyggnaden av industricentraanläggningar ett industricentrum förlägges till Moraregionen i .
mot · FZ022401 · 1976-04-08 00:00:00 — Motion 1975/76: 2401 med anledning av propositionen 1975/76:185 om ytterligare industricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiska frågor hör till de kommuner i inland som länge haft en ogynnsam befolknings- och sysselsättningsutveckling. Antalet invånare minskade kraftigt . Den utveckling i gynnsammare riktning som kunde iakttas hotar nu att åter vändas i sin motsats om inte nya arbetstillfällen skapas. Malmbrytningen i Stekenjokk och andra satsningar är otillräckliga åtgärder. Kommunen har alltjämt en hög arbetslöshet, bland både män och kvinnor. Den i jämförelse med övriga landet höga andelen ungdomar i åldern ställer också krav på att man skapar arbetstillfällen. Arbetslöshet efter avslutad utbildning blir annars ofrånkomlig. I finns en väl utbyggd samhällsservice. Detta i förbindelse med goda kommunikationer och utbildningsmöjligheter skapar förutsättningar för en utbyggd industriell verksamhet. För att på ett effektivt sätt lösa problemen för och andra kommuner i inland krävs en plan för utvecklingen där, en plan som baseras på upprättande av statliga industrier. Endast genom sådana planerade, målmedvetna satsningar kan människorna i inland säkras varaktig sysselsättning. Men det är nödvändigt att vidta konkreta åtgärder . 1 det syftet är kravet på anläggandet av en industricentrumanläggning i framfört både i kommunala och i andra sammanhang. Eftersom en sådan anläggning skulle skapa möjligneter för en breddning av näringslivet i och dessutom ha effekter även för andra delar av inlandsområdet bör propositionens förslag om byggandet av industricenteranläggningar i och utsträckas till att gälla även . Med hänvisning till det anförda föreslås att med bifall i övrigt till propositionen 1975/76:185 uttalar att en industricentrumanläggning även skall uppföras i kommun.
mot · FZ022403 · 1976-04-07 00:00:00 — Motion 1975/76: 2403 av herrar i och Stridsman med anledning av propositionen 1975/76:185 om ytterligare industricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiska frågor I propositionen 1975/76:185 föreslås att regeringen får bemyndigande att besluta om att bygga ut industricenteranläggningar i och . Vi hälsar detta förslag med tillfredsställelse. Upprepade gånger har vi fört fram förslag i denna fråga, och med denna proposition har första steget tagits för att ytterligare pröva förstärkt regionalpolitisk! stöd i berörda orter, vilket bör leda till en utveckling av näringslivet och ökad sysselsättning. Enligt propositionen kan Stiftelsen Industricentra efter beslut i ärendet börja planera för nyanläggningarna och bl. a. träffa överenskommelse med företag om uthyrning av lokalerna. Detta finner vi värdefullt med hänsyn till angelägenheten av snabba åtgärder. Emellertid skall enligt uttalande i propositionen beslut om byggnadernas påbörjande ske först efter det att minst hälften av lokalerna i varje ort kan hyras ut. Är intresset gott från företagens sida föranleder denna beslutsordning inga problem. Skulle däremot uthyrningen bli förenad med svårigheter kan igångsättningen bli avsevärt fördröjd. Det är lägre takt på nyetablering och utvidgning av företag än i tidigare skede. Inte heller föreligger samma behov av utflyttning från företag i orter med brist på arbetskraft som tidigare kunde noteras. Konjunkturer och allmänna förutsättningar i övrigt kan också påverka och försena uthyrningsmöjligheterna. Företagen visar självfallet en viss obenägenhet att binda sig för lokaler som man inte bestämt vet när de blir disponibla eller när det dröjer innan verksamheten där kan sättas i gång. Erfarenheten visar däremot att det är avsevärt lättare att hyra ut lokaler som snabbt är färdiga att tas i bruk. Det är också angeläget att en viss beredskap iakttages inför en väntad konjunkturuppgång under nästkommande år. Om möjligt bör lokalerna då vara färdiga att tas i anspråk för att möta det ökande intresse för utvidgad företagsamhet som kan följa med konjunkturuppgången. Enligt vår mening bör därför formuleringen i propositionen Beslut avses bli fattat när minst hälften av lokalerna i varje ort kan hyras ut ej tolkas alltför bokstavligt, om det skulle visa sig att det tar tid för att få tillräcklig yta i planerade industricentra uthyrd. Då bör regeringen, i syfte att påskynda genomförandet av industricentraprojektet, ha möjlighet att fatta beslut om utbyggnad redan när en lägre andel verkstadsyta är uthyrd än . Eventuellt bör i ett sådant läge möjligheten prövas att bygga anläggningen i två etapper. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att uttalar att byggande av industricenteranläggningar kan påbörjas, även om inte hälften av den totala ytan är uthyrd, enligt de riktlinjer som anförts i motionen. . () i
mot · FZ022404 · 1976-04-09 00:00:00 — 1975/76 2404-2409 med anledning av propositionen 1975/76:125 med förslag om tillläggsbudget lil till statsbudgeten för /76 I propositionen 1975/76:125 föreslås bl. a. att GrängesbergOxelösunds (TGO) aktier i inlöses av . Industriministern förordar att skall medges rätt att förvärva Grängesberg-Oxelösunds aktiepost i utan hinder av vad som sägs i avtalet av mellan staten och TGO. I detta avtal slås bl. a. fast att inlösen av TGO:s aktier kan ske tidigast vid utgången av det räkenskapsår som löper till ända . Avtalet reglerar vidare hur lösensumman på TGO:s aktier skall beräknas vid inlösen. Detta kan ske antingen efter affärsmässig värdering, 10 §, eller efter ett särskilt beräkningsförfarande angivet i 11 §. Utan att anföra ett enda skäl för sitt förslag begär industriministern i propositionen att avtalet skall åsidosättas. 1 stället skall inlösen ske utan att staten tillgodoräknar sig ränta till en överenskommen lösensumma om 100 milj. kr. Jag avstyrker detta förslag och begär i stället att det ingångna och fortfarande gällande avtalet skall tillämpas, i varje fall när det gäller att fastställa lösensumman. Så länge den för inlösen aktuella aktieposten inte blivit värderad, i enlighet med avtalets bestämmelser, kan enligt min mening något förvärv' av aktierna inte komma i fråga. Jag avstyrker därför regeringens hemställan. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar avslå regeringens förslag i vad avser förtida inlösen av aktier i . 1 1975/76. 3 sami Nr 2404-2409
mot · FZ022406 · 1976-04-09 00:00:00 — Motion 1975/76:2406 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:125 med förslag om tillläggsbudget III till statsbudgeten för /76 Glesbygdsbefolkningen har drabbats hårt av befolkningsomflyttningen i samhället, vilken är en följd av den hårt drivna centraliseringspolitiken. Konsekvenserna har bl. a. blivit en alltmer försämrad kommersiell service. Ett av glesbygdsutredningens resultat blev att ett särskilt stöd till kommersiell service infördes . Stödet utgår dels i form av ett investeringsanslag till näringsidkare som säljer dagligvaror, dels i form av ett hemsändningsbidrag. Investeringsstödet utgår direkt till näringsidkare med butik som säljer dagligvaror, om stödet behövs för att tillförsäkra befolkningen en tillfredsställande kommersiell service. Stödet får vidare endast avse butik som är lokaliserad på ett sätt som stämmer överens med den kommunala serviceplanen. Stödet kan också i särskilda fall utgå till näringsidkare med varubuss. har i en skrivelse av bedömt att ytterligare 1,5 milj. kr. erfordras för att kunna tillämpa stödbestämmelserna på samma sätt som . Detta innebär att regeringens förslag i tilläggsbudget III om en ökning med endast 0,5 milj. kr. medför att många av de näringsidkare som är berättigade till stöd ställs utanför. Följden blir att det är risk för att människorna i glesbygden inte får den kommersiella service som de är berättigade till. Vi anser att bör anvisa medel för lån till investeringar för kommersiell service i glesbygd i en sådan omfattning att tillämpningen av stödbestämmelserna åtminstone blir oförändrad. Det innebär för /76 ett investeringsanslag av 3 milj. kr., dvs. en ökning med 1,5 milj. kr. i enlighet med skrivelse. Vi vill understryka att vi inte betraktar dessa stödformer som en lösning på problemen. För att glesbygdsbefolkningens förhållanden radikalt skall förbättras krävs en ändrad regional- och näringspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid sin behandling av tilläggsbudget III till statsbudgeten för /76 beslutar att till Lån till investeringar för kommersiell service i glesbygd anvisa ett i för hållande till regeringens förslag med . förhöjt vesteringsanslag av . () i Glömminge . () i
mot · FZ022407 · 1976-04-09 00:00:00 — Motion 1975/76:2407 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /76 I propositionen 1975/76:125 föreslås bl. a. godkännande av ett ramavtal om utbyggnad och drift av ett kraftvärmeverk i . I samarbete mellan kommun, och byggs en hetvattencentral och planeras ett kraftvärmeverk. , med till en början en kapacitet på ca 110 MW eleffekt och 200 MW värmeeffekt samt med en av pannorna i hetvattencentralen på 80 MW värmeeffekt, skall delvis drivas med överskottsgas från NJA. Det är inte möjligt att på grundval av uppgifterna i propositionen eller i de åberopade handlingarna bedöma om detta förslag innebär ett optimalt tillvaratagande av energiresurserna vid NJA och 80. hade behövt få en åskådlig bild över energiflödessituationen, som gjort det möjligt att bedöma olika alternativ till energiutnyttjande till olika kostnader. har genomfört en undersökning angående möjligheterna att utnyttja spillvärme i 56 anläggningar, bl. a. inom järn- och stålsektorn. Det uppskattas att det skulle vara praktiskt genomförbart att ta till vara i dessa 56 anläggningar. Uppgifter tyder på att 80 skulle kunna ge energivinster av samma storlek som dessa tillsammans - att jämföra med de som, enligt vattenfallsverket, NJA:s gasöverskott väntas ge. Det framgår inte av förslaget i tilläggsbudgeten om projektet befrämjar ett optimalt tillvaratagande av spillvärme vid 80. Det är angeläget att modernaste energihushållande metoder utnyttjas vid det föreslagna samarbetet mellan NJA, kommun och . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid sin behandling av tilläggsbudget lil /76 avseende kraftvärmeverk i som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett effektivt utnyttjande av spillvärme vid 80. () () () KARL-A.
mot · FZ022414 · 1976-04-09 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:177 om ändring i lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare I propositionen 1975/76:177 föreslås ändring i lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. I gällande lag stadgas bl. a. att "lagen gäller också utländsk som, utan att vara bosatt eller kyrkobokförd här i landet, är anställd på svenskt fartyg i utrikes fart och som har anställningstillstånd eller är undantagen från skyldighet att ha sådant tillstånd. Propositionen föreslår att detta stadgande bibehålls. Det kan dock inte vara rimligt att personer, vilka är verksamma vid arbetsplatser där svenska sällan talas, skall omfattas av kravet på svenskundervisning. Flera svenska fartyg går i s. k. transporttrafik mellan utländska hamnar. För utländska medborgare, anställda på sådana fartyg, föreligger inget generellt behov av svenskundervisning. Lagen bör därför anpassas i detta avseende till en rimligare gränsdragning mellan dem som är betjänta av undervisning i svenska språket och dem för vilka sådan undervisning endast skulle medföra ett onödigt besvär. Parterna på arbetsmarknaden torde i stället kunna lösa frågan i samförstånd. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att reglerna om svenskundervisning för invandrare ej skall gälla personer anställda på svenska fartyg. () ()
mot · FZ022415 · 1976-04-20 00:00:00 — 1975/76 2415-2418 av i Heden m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:136 om ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap I anledning av regeringens proposition 1975/76:136 anföres följande. Barn födda i äktenskap mellan utländsk man och svensk kvinna för enligt gällande lagstiftning vid födelsen faderns medborgarskap. Till följd av den ökade invandringen har detta medfört att det i föds allt fler barn som inte kan vara medborgare i det land där de har sin hemvist och får sin uppfostran, vilket leder till praktiska, sociala och psykologiska komplikationer. 1 omförmälda regeringsproposition om ny medborgarskapslag upprepas denna patriarkaliska samhällssyn. Med utgångspunkt från principen om jämställdheten mellan män och kvinnor inom familjepolitiken, men främst för barnens bästa, anser vi att lagen bör få en modernare utformning än vad som föreslås i propositionen. Modem bör vara jämställd med fadern i förhållande till barnets medborgarskap. I såväl nu gällande lagstiftning liksom den föreslagna följer barn i äktenskap faderns medborgarskap, under det att moderns medborgarskap är bestämmande för barn utom äktenskapet. Det torde vara fel att föräldrarnas val av samlevnadsform skall vara avgörande för barnets medborgarskap och kan leda till ytterligare komplikationer. Vi anser därför att barn bör förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen om fadern eller modern är svensk medborgare och oavsett samlevnadsform. Denna fråga har också varit föremål för debatt i , där det bl. a. anfördes att barn inom äktenskapet mellan utländsk man och kvinna, som är medborgare i nordiskt land, kan förvärva medborgarskap i moderns hemland från födelsen. Det påpekades att blandäktenskap har blivit alltmera vanligt, med följd att det i föds allt fler barn som inte är medborgare i det land där de faktiskt bor. I , , , , och många länder i och i har en modernare lagstiftning införts. Regeringens proposition är ett avsteg från jämlikhetsprincipen och kommer i fortsättningen att medföra ökade komplikationer i samma takt som blandäktenskap blir allt vanligare. Det torde få ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar 1. att 1 § Lagen om ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap ges följande lydelse: 1 1975/76. Barn förvärvar svenskt medborgarskap vid födelsen om fadern eller modern är svensk medborgare. 2. att 5 § i samma lag ges följande lydelse: Blir utländsk man eller kvinna svensk medborgare medför detta svenskt medborgarskap jämväl för hans eller hennes ogifta barn, som har hemvist här i riket och ej fyllt . 3. att vid bifall till vad i motionen under punkterna 1 och 2 föreslagits bifalla de följdändringar som kan erfordras i ovan angivna lag eller annan lag. () i Heden () MAJ ()
mot · FZ022420 · 1976-04-20 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:170 om ändring i , m. m. I propositionen föreslås bl. a. att gällande regler ändras så, att vardera parten i princip skall bära sina egna kostnader i vårdnadsmål. Detta förslag hälsas med tillfredsställelse. Det tillgodoser krav som framförts tidigare i motioner i från vårt håll. 1 propositionens förslag är också intaget bestämmelser om rätten för vårdnadshavare att föra talan för barnet om underhållsbidrag. Om barnet blir förlorande part, kan barnet bli skyldigt att betala motpartens rättegångskostnader. Eftersom tvister om underhållsbidraget ofta egentligen är en tvist mellan föräldrarna, är det enligt min mening otillfredsställande att barnet, som sällan ställt eller bestritt yrkandet, blir ersättningsskyldigt. Detta har också påpekats av Familj och rätt under remissbehandlingen av den promemoria som utgör bakgrund till propositionen men har inte beaktats i propositionen. Enligt min mening borde bestämmelserna ändras så, att rättegångskostnaderna kan kvittas även i dessa fall eller så att den vårdnadshavare som för barnets talan skall ersätta motpartens kostnad om barnet blir förlorande part. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att vid behandlingen av propositionen 1975/76:170 beslutar om sådan lydelse av 7 kap. 11 $ att det i motionen anförda kravet tillgodoses.
mot · FZ022421 · 1976-04-20 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:190 om inrättande av ett flygvapenmuseum och vissa skolor för försvarsmakten I propositionen 1975/76:190 föreslås bl. a. inrättande av ett flygvapenmuseum på Malmenområdet i . Vi delar de synpunkter som framförs i propositionen och av remissinstanserna om värdet av att ett sådant flygvapenmuseum inrättas. I propositionen föreslås även att en särskild styrelse inrättas för de militärhistoriska museerna. föreslås ersätta andra styrelser för särskilda museiinrättningar och därtill utgöra myndighet under namn av statens militärhistoriska museer. Enligt vår mening är det mycket angeläget att den militärhistoriska museiverksamheten samordnas så att resurser kan utnyttjas optimalt. Med hänsyn härtill är det angeläget att denna fråga utreds, särskilt som vi, i likhet med propositionen, kan konstatera att utredningen 65 inte granskat denna fråga. Utredningen bör emellertid inte enbart syssla med den samordning vi nämnt ovan. Den bör även få i uppdrag att se över kostnader och organisation för den militärhistoriska museiverksamheten och, inte minst viktigt, framlägga förslag till huvudman för verksamheten. Vi delar tanken att denna del av museiverksamheten bör bedrivas i nära anslutning till försvarsmakten. Detta utesluter emellertid inte att kostnaderna för verksamheten kan bestridas av medel utanför försvarsramen. De resurser som ställts till förfogande för den svenska försvarsmakten är avsedda att utnyttjas för att upprätthålla försvarets krigsavhållande styrka. Extra kostnader, som kan ha anknytning till försvaret men likväl inte kan sägas utgöra en direkt försvarskostnad bör därför, så långt det är möjligt, läggas utanför de beslutade kostnadsramarna för försvaret. Det bör övervägas vilka möjligheter som finns att bestrida kostnaderna för ett flygvapenmuseum utanför försvarsramen. Den i propositionen föreslagna utredningen bör sålunda även få i uppdrag att se över vilka möjligheter som härvid står till buds samt de konsekvenser för museets verksamhet som en finansiering utanför försvarsramen kan innebära. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att med anledning av propositionen 1975/76:190 ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande att i direktiven till i propositionen föreslagen utredning av de militärhistoriska museernas organisation även skall ingå utredning av möjligheterna att bestrida kostnaderna för det föreslagna flygvapen museet av medel utanför försvarsramen. () () () ()
mot · FZ022422 · 1976-04-20 00:00:00 — 1975/76:2422 av med anledning av propositionen 1975/76:191 om avfattande av dom och slutligt beslut i tvistemål enligt formulär Med hänvisning till motiveringen i motionen 1973:1080 och till den i propositionen refererade skrivelsen från hemställes att vid behandling av propositionen 1975/76:191 uttalar att, i det fall part företräds av ombud, både parten och ombudet skriftligen skall underrättas om utgången av målet och att lösen skyldigheten avskaffas. PER (vpk)