mot · FZ021451 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1451 av m. fl. om undervisningen i svenska och samhällskunskap på viss linje i gymnasieskolan Utbildningssökande ungdomar visar ett ökat intresse för de tvååriga yrkesinriktade gymnasielinjerna, och även näringslivet och samhälleliga organ riktar ett ökat intresse mot dessa utbildningslinjer. 1 årets budgetproposition bilaga 10 nämns att "förslagen till förändringar i gymnasieskolan som kräver anslag i huvudsak är inriktade på en fortsatt utbyggnad av antalet utbildningsplatser i mer utpräglat yrkesinriktad utbildning. Dessa förändringar är alltså främst inriktade på en kvantitativ utveckling av de yrkesinriktade linjerna, även om också bidraget till undervisningsmateriel höjs i årets budgetproposition. Vi anser att även vissa förbättringar av dessa linjers innehåll borde komma till stånd, bl. a. för att möta den utveckling som f. n. sker inom arbetslivet mot ökat medbestämmande och deltagande i planering inom företagen. På flera av de tvååriga linjerna, t. ex. verkstadsteknisk, träteknisk och processteknisk, är timplanerna utformade så att all undervisning i svenska språket sker i första årskursen , medan det inte alls meddelas undervisning i svenska under det andra läsåret. Beträffande andra ämnen, t. ex. matematik, andra språk samt flera orienteringsämnen, finns det möjlighet att välja bland olika ämnen för undervisning , men eftersom vissa av de för urval erbjudna ämnena är speciellt viktiga för yrkesinriktningen, t. ex. matematik, teckning eller engelska, så händer det säkert mera sällan att samhällsinriktade ämnen, t. ex. samhällskunskap, välja av eleverna. Eleverna på dessa utbildningslinjer är mestadels och befinner sig ofta i en utåtriktad mognadsprocess. De inriktar sig på ett självständigt yrkesarbete, på att klara sin egen försörjning; de blir myndiga och får rösträtt. Därför måste det anses vara mycket beklagligt att inte en enda fast lektionstimme i samhällskunskap lår plats på skolschemat sista skolåret. Eftersom det inte heller finns någon timme till förfogande för varierande utåtriktade aktiviteter eller studiebesök, riskerar de ungdomar som valt de praktiskt yrkesinriktade linjerna att sluta sin skolgång med en bristfällig orientering om de rättigheter och skyldigheter som möter dem utanför skolporten när de slutat sin skolgång. I statens ungdomsråds undersökning om ungdomens samhällssyn 1974 fanns det en stor andel av ungdomen som inte kunde svara på frågor om politik och samhällsliv, som över hälften av samma åldersgrupp - - ansåg att man borde engagera sig mera i samhällsfrågor och borde ha bättre kunskaper. 1975/76: 1451 Ungdomarna själva hänvisar gärna till bristen på kunskap, som en anledning till det låga intresset. Det finns särskilt bland 18-åringarna en betydande beredskap att öka denna kunskap. Enligt samma undersökning finns det stora skillnader mellan elever på teoretiskt inriktade studievägar och elever på de praktiskt yrkesinriktade linjerna i intresset för politiska frågor, och man har anledning att fråga sig vilken roll gymnasieskolans samhällsorienterande undervisning spelar för dessa skillnader. Att arbeta inom en industri innebär inte endast kroppsarbete, i traditionell betydelse. De ungdomar som söker sig direkt ut i arbetslivet från gymnasieskolan möter i ökad omfattning krav på deras medverkan i skyddsarbete, i fackligt arbete samt i olika former av planering och beslutsfattande inom företaget. En förutsättning för att kunna delta aktivt i detta är vissa kunskaper i att kunna meddela sig med andra i tal och skrift samt att känna till olika samhällsfunktioner. Undervisningen i gymnasieskolan bör ge träning och färdigheter även på dessa områden. Det torde på de flesta linjer vara möjligt att minska den rent yrkesinriktade undervisningen med ett timantal motsvarande . Målet för utformningen av ett ökat inslag av svenska och samhällskunskap bör vara att alla elever - oavsett begåvning och mognad - kan få glädje av det. Det borde därför vara en form av undervisning som anknyter nära till verkligheten. I skolstadgans 7 kap. 1 S stadgas att utbildningen i gymnasieskolan bör tjäna som grund för omedelbar yrkesverksamhet och för fortsatt utbildning. För de elever på de yrkesinriktade linjerna som önskar vidareutbilda sig eller förkovra sig i sitt yrke genom högskolestudier är avsaknaden av undervisning i svenska och samhällskunskap i 2:a klassen en svårighet och för vissa elever kanske ett hinder. Åberopande det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att frågan om förstärkning av undervisningen i svenska och samhällskunskap i gymnasieskolans tvååriga yrkesinriktade linjer övervägs i samband med den översyn av gymnasieskolans studieorganisation som förbereds. () () HANS () i