ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02607 · 1976-01-20 00:00:00 — om införande av ett allmänt interrailkurt Ungdomar upp till har möjlighet att köpa interrailkort och under en månad resa i och även till för en kostnad av . Många ungdomar har utnyttjat denna goda chans att se och möta andra kulturer och länder. Har man fyllt har man dock inte längre denna möjlighet. Jag anser att alla människor, oavsett ålder, bör få den förmån som interrailkortet utgör. I kan även äldre människor köpa en motsvarighet till interrailkortet, som gäller för resa i . Kombinerat med det semestersystem som i varje fall statliga tjänstemän har och som innebär tre månaders semester arbete utgör kortet en möjlighet för australiensaren att resa i en annan världsdel än sin egen. Resor till "främmande" länder innebär stimulans för personlighetsutvecklingen och har betydelse för kontakten med och förståelsen för andra folk. Det är positivt att ungdomen för en chans att se sig omkring i världen, men det är förvånande att man inte finner det lika angeläget för äldre människor. Det finns i stora grupper människor som aldrig haft en chans att resa utomlands och se minnesmärkena från tidigare kulturer. Deras utlandsbesök har kanske inskränkt sig till en eller ett pär veckors sol och bad på . Det är dessa människor som framför allt borde få möjlighet att köpa interrailkortet. Alla borde en gång i sitt liv få se t. ex. , och , dessa städer som rymmer så mycket av europeisk historia och kultur. Vi skulle också kunna lära oss lite mer om våra nordiska grannländer genom en interrailresa till det norska Vestlandet, Finlands sjöar och landsbygd. från ekonomisk synpunkt skulle interrailkort för alla föra med sig ett penningutflöde från , men man bör också kunna räkna med ett inflöde till från andra länders turister. Om man vidgar interrailkortet till att gälla alla åldersgrupper, kan det naturligtvis bli aktuellt med viss försöksverksamhet eller uppdelning på vissa tidsperioder eller liknande för att undvika stockningar i trafiken. Interrailkort för alla bör komma till stånd med det snaraste - om möjligt . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att införa ett allmänt interrailkort.
mot · FZ02608 · 1976-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om bättre trafiksäkerhet i samband med snöröjning inträffar ett stort antal trafikolyckor med varierande utgång, från dödsolyckor till olyckor med endast materiella skador. Tyvärr är antalet i trafiken dödade och skadade människor alltför stort, trots det omfattande trafiksäkerhetsarbete som försiggår. inträffar många olyckor på grund av dåligt väglag, halka, snö, m. m. För att undvika olyckor i trafiken krävs säkerhetsåtgärder på många områden. kan fordon som används i väghållningsarbete, trots företagna säkerhetsåtgärder, utgöra uppenbara faromoment. Under snöröjningsarbeten kan plogbilarna med sina framförvarande snedställda plogar utgöra en trafikfara. Vid snöfall måste en stor del av snöröjningen ske i mörker för att klara framkomligheten för trafikanterna. Den framför plogbilen snedställda vingen är ofta mycket svår att observera i mörker, därför att dess vänstra sida som finns ute på vägen är oupplyst och således saknar särskild mörkermarkering. Vid möte mellan bilar som åker med halvlyse, men även i vissa fall vid omkörningar, är det mycket svårt att upptäcka var plogvingens yttersida finns. Den snedställda främre plogvingens vänstra del saknar upplyst varningsmärke, varför det enda som gör medtrafikanten uppmärksam på att han möter eller kör om ett väghållningsfordon är den blinkande och roterande lykta med organgegult ljus som enligt vägtrafikkungörelsen (VTK 29 S) skall finnas på fordon i väghållningsarbete. För att öka säkerheten borde någon form av upplyst markering finnas även på snedställt plogblad framför fordon i väghållningsarbete. Med åberopande av det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära åtgärder för bättre trafiksäkerhet i samband med snöröjning i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () ()
mot · FZ02609 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:609 av m. fl. om ombyggnad av vägsträckan , m. m. Ett förverkligande av en decentralistisk samhällssyn kräver en aktiv lokaliserings- och regionalpolitik. Trafikpolitiken utgör en väsentlig del av denna. Väganslagens fördelning är från regional och inomregional synpunkt av stor betydelse. är på grund av sin speciella ortsstruktur och sina rika landsbygdsområden samt genom den decentralisering av offentlig och privat verksamhet som skett beroende av att en god standard på såväl riks- som länsvägnätet upprätthålls. läns befolkningsandel utgör av rikets. Befolkningstillväxten förväntas enligt Länsprogram 1974 ligga över medeltalet för riket , i huvudsak beroende på den snabba industritillväxten. Vidare bör påpekas att länet har av landets vägnät och att av det totala vägtrafikarbetet i landet uträttas på detta läns vägnät. Tillståndet på detta vägnät har kartlagts av i den behovsinventering som tjänar som underlag för upprättande av flerårsplaner för byggande av vägar. Inventeringen ger underlag för en fördelning mellan länen, där hänsyn tas till bl. a. de eftersläpande behoven. Att vidmakthålla den standard som finns på vägnätet måste vara av hög angelägenhetsgrad. De ramar för långtidsplaner och flerårsplaner som tilldelats uppfyller långt ifrån de förväntningar och behov som finns. Andelen eftersläpande behov när det gäller ombyggnad och förbättringar av vägar i är bland de största i landet. Tilldelade ramar visar att länet blivit sämre tillgodosett än länen i övrigt. Dessutom ligger tyngdpunkten när det gäller tilldelningen av anslag under senare delen av planperioden, vilket gör det än mer otillfredsställande, eftersom osäkerheten blir större och angelägna projekt får skjutas ytterligare . Förskjutningar drabbar på riksvägsidan bl. a. ombyggnaden av väg 47 , vilken funnits med i planerna. På grund av minskade ramar och andra beslut av centrala statliga myndigheter har detta projekt inte kunnat genomföras. Den höga angelägenhetsgraden av en snar ombyggnad måste understrykas med hänsyn till ökat trafikarbete och vägens betydelse som transportled i öst-västlig riktning i länet. Vidare kan på riksvägsidan nämnas trafikplatser i de olycksdrabbade korsningarna på inom . Av väsentlig betydelse för utvecklingen i länets sydöstra delar är en utbyggnad av vägen , vilken också skjuts . 1 0)75/76. Nr 606-61/i Från allmänhetens synpunkt - för arbetsresor, för jord- och skogsbrukets behov etc. - är emellertid standarden på det övriga länsvägnätet av lika stor betydelse. De anslag för drift och underhåll som är tillgängliga innebär att fortgående försämring av detta vägnät äger rum, vilket är oacceptabelt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att nybyggnad av vägen bör komma till stånd möjligt, 2. att ramar för vägbyggandet inriktas på en rättvis fördelning mellan länen. () ()
mot · FZ02610 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 610 av herrar i och i om märkningen av broar Den segelfria höjden av en bro är av avgörande betydelse för om en viss båt kan passera bron eller ej. På vissa mindre broar förekommer att brons höjd finns angiven, på stora broar är det dock mycket sällsynt. Däremot finns brons höjd alltid angiven på sjökorten. Angivelsen på sjökorten svarar för. Höjdangivelse på själva bron svarar ägaren till bron för. Det kan alltså vara statens vägverk, någon kommun eller privatperson som beslutat om märkning av bron. En höjdangivelse vid eller på bron är emellertid för de sjöfarande ett värdefullt komplement till uppgiften i sjökortet. En höjdangivelse vid själva bron kan utformas så, att man lätt kan avläsa den för det aktuella vattenståndet svarande segelfria höjden. Det vore därför lämpligt om broägarna ålades att utmärka den segelfria höjden vid broar som korsar seglingsbara vatten. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om märkning av den segelfria höjden vid broar. HANS () i
mot · FZ02611 · 1976-01-22 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av ledningen för den statliga isbrytningen Den statliga isbrytningen i vårt land leds av . På verkets driftavdelning finns en isbrytningssektion med en isbrytardirektör i spetsen. Verket är lokaliserat till . När det gäller isbrytningssektionen talar emellertid starka skäl för en förläggning av den till . Det är utefter som de största kraven på isbrytning normalt ställs, och en förläggning till exempelvis skulle möjliggöra bättre kontakter med isbrytarverksamheten. Någon praktisk olägenhet med skilda förläggningsorter för och dess isbrytningssektion torde inte föreligga. Som anförts i motionen 1975/76:425 kan med fördel underhåll och service av isbrytarna och sjömätningsfartygen ske vid Gustafsviks varv i . De praktiska och lokaliseringspolitiska skäl som motiverar en sådan åtgärd kan i samma utsträckning sägas gälla lokaliseringen av isbrytningssektionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om lokalisering av isbrytareledningen tili blir föremål för skyndsam utredning. . () i
mot · FZ02613 · 1976-01-21 00:00:00 — 1975/76: 613 av m. fl. om handikappvänliga vagnar i tåg De handikappades situation har alltmer uppmärksammats. Olika myndigheter har försökt förbättra deras möjligheter att leva ett så normalt liv som möjligt. Även när det gäller resor har man på många sätt försökt hjälpa dem. Det är i första hand genom åtgärder som kommuner och landsting gör genom färdtjänsten m. m. som dessa förbättringar har åstadkommits. Den handikappades möjligheter att förflytta sig individuellt är däremot betydligt sämre. Har man inte tillgång till, eller möjlighet att köra, egen specialutrustad bil utan måste anlita den kollektiva trafiken är det för många omöjligt att resa, även om de får hjälp. Att förflytta sig med tåg är nästan omöjligt för människor med ett svårare handikapp. Även dessa har ett behov av att kunna resa längre sträckor, för att besöka t. ex. släkt och vänner eller för att få uppleva andra miljöer, och då är tåget ofta den enda möjligheten. Men att ta sig upp på ett tåg och passera genom en trång gång till sin plats, att ta sig fram till restaurangvagnen eller besöka toaletten är inte möjligt om man har svårt att röra sig eller åker i rullstol. För att ge fler människor möjlighet att utnyttja de kollektiva resmöjligheterna krävs förändringar av fordonen. En viss förbättring skulle kunna nås, om tågen utrustas med en vagn som är anpassad till handikappade. I första hand bör fjärrgående tåg förses med en sådan vagn. Systemet bör sedan kunna byggas ut till att omfatta alla tåg. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att får i uppdrag att utrusta tågen med handikappvänliga vagnar.
mot · FZ02614 · 1976-01-21 00:00:00 — Motion 1975/76: 614 av om planskilda vägkorsningar, m. m. Utvecklingen av de svenska vägarnas kvalitet och säkerhet går sakta. Däremot ökar motorismen och antalet fordon . Genom nedläggning av allt fler järnvägar ökar trycket och slitaget på vägnätet, inte minst genom ökad godsbefordran. Vi har ett avsevärt problem i fråga om att få stor och tung trafik att flyta smidigt och riskfritt. Jag vill i denna motion beröra problemet om Europavägarna i . Europavägarna har en mångfald anslutningar, helt naturligt. De farligaste, och de som befinner sig under största tryck, är korsningar av riksväg och . Det är väsentligt med lokaltrafiken och dess anslutningar och säkerhet. Men det är ännu mer störande när riksväg och ej är planskilda. Många län har föredömligt lyckats lösa dessa problem genom att prioritera planskilda korsningar mellan riksväg och . Dock finns det än avskräckande exempel på hur man tänker åtgärda. Efter E 3:an genom har man lyckats lösa problemen län för län. Trafikfarliga korsningar har blivit åtgärdade, stoppljus har avlägsnats. Man har i görligaste mån planerat för en normalt flytande, riskfri trafik. Som ett avskräckande exempel vill jag anföra förslag att på i införa stoppljus vid tvenne rondeller (1979). Det gäller korsningen av och 3. Långtradarna välter med jämna mellanrum vid urfarten ur rondellerna, och det synes föreligga tekniska felaktigheter eller användas för höga hastigheter. En del bilförare respekterar körreglerna för rondeller, andra inte. Säkerheten vid dessa rondeller är minimal. Även om avsikten är god med stoppljus, så är idén förlegad för att gälla en . Om andra län systematiskt arbetar bort förlegade lösningar, varför skall man då införa dubbelspärr i en och samma stad? Vi måste få genomgångsvägar där trafiken kan flyta riskfritt. anvisningar bör utfärdas till statens vägverk för behandlingen av så väsentliga trafikproblem. Standardökning, fordonsökning och ett stimulerat turistliv bör ej motarbetas av irriterande trafikstopp eller trafikfällor i form av icke planskilda rondeller. I första hand bör därför riksvägar och Europavägar åtgärdas för planskilda korsningar. Med hänsyn till det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär 1. att statens vägverk erhåller sådana anvisningar att de största trafikfarorna kan undvikas och att den mest intensiva trafiken kan flyta så friktionsfritt som möjligt, 2. att statens vägverk får disponibla medel för prioritering av snara åtgärder i påtalade vägbyggnationer.
mot · FZ02615 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 615 av m. fl. om förbud mot spridning av vägsalt Vägförvaltningarna har alltmer övergått från sändning av isbelagda vägar till spridning av salt och sulfatlut för upplösning av is och snö i syfte att eliminera halka och åtföljande olycksrisker för bilisterna. Åtgärderna har ett vällovligt syfte, men tyvärr kommer andra olycksrisker in i bilden. På grund av den smutsiga snösörjan blir sikten nedsatt, med ökade besvärligheter för förarna som följd. En nästan samstämmig opinion bland bilisterna föredrar sändning framför andra metoder. Den vinst som motiverar saltning i stället för sändning av vägarna motverkas av den skada bilarna utsätts för genom korrosion av salter och andra ämnen, som det utspridda materialet innehåller. Rostskadorna på bilarna blir betydande, och kostnaderna mycket kännbara för bilägarna. Det torde därför inte råda något tvivel om att det från nationalekonomisk synpunkt icke är försvarbart att påföra vägarna sådana kemiska ämnen som väsentligt nedsätter bilarnas hållbarhet och användningstid. Infiltration av brunnar och vattentäkter har också blivit en icke önskvärd följd av vägsaltningen. Vi tycker därför det är att en ändring sker till sändning i stället för saltning. Vi är förvissade om att detta skulle mottagas med stor tillfredsställelse av samtliga som vistas på vägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen som sin mening uttalar att spridning av vägsalt måtte upphöra.
mot · FZ02616 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 616 om tillhandahållande av "postograin" Det är en gammal tradition i vårt land att uppvakta på bemärkelsedagar av olika slag. Knappast i något annat land är den vanan så utbredd som hos oss. Genom den ökade omflyttningen har emellertid i många fall personlig uppvaktning fått lov att ersättas av lyckönskningar iver post eller telegram. Lyxtelegrammen har därigenom kommit att vara ett uppskattat alternativ, och utbudet av olika lyxblankeltcr är stort för att kunna svara mot olika bemärkelsedagar och personliga önskemål. Möjlighet finns också att genom användande av vissa blanketter stödja kampen mot hjärt-, kärloch lungsjukdomar. har en markant nedgång kunnat konstateras när det gäller användandet av lyxblanketter liksom över huvud taget avsändandet av lyckönskningstelegram. Man diskuterar nu också att avskaffa lyxblanketterna. Den konstaterade nedgången har med all säkerhet inte sin grund i en sjunkande vilja att uppvakta närstående och vänner. Orsaken är i stället den att kostnaderna för att sända ett lyxtelegramm (.) blivit så stora att många människor inte anser sig ha råd till denna form av uppvaktning. Man avstår från att uppvakta eller väljer andra former som ställer sig billigare. För många människor är det en stor glädje att samla lyckönskningstelegrammen, och uppläsningen av sådana brukar vara ett uppskattat inslag i t. ex. ett bröllop eller en födelsedagsfest. Jag är medveten om att måste ta ut kostnader som täcker verksamheten, och det är troligt att priset på telegram kommer att ytterligare öka. kan man konstatera att gratulationer i form av lyxblanketter givetvis kan sändas per post till kostnader som är helt annorlunda. Det borde därför vara angeläget att postverket tillhandahöll postogram" av samma format som lyxblanketter och med varierande motiv. Dessa postens lyxblanketter, "postogram", borde försäljas på i första hand postanstalter, men för en vidare spridning vore det angeläget att även pressbyråer och liknande försäljningsställen kunde tillhandahålla dem. Lämpligen borde de säljas frankerade, så att den uppvaktande endast hade att skriva sin hälsning samt posta "postogrammet". Under åberopande av det anförda hemställs att hos regeringen begär att postverket får i uppdrag att tillhandahålla "postogram" i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FZ02617 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 617 av om nödsändare i livbåtar m. m. Alla har väl med sorg blandad med viss förundran tagit del av uppgifterna om den fartygskatastrof som lett till att ett av världens största och sannolikt också modernaste kombinationsfartyg. var på 224 000 dwt och lär vara det största fartyg som någonsin gått under. Såvitt man nu vet är det bara 2 män som kunnat räddas ombord på en räddningsflotte. I sammanhanget kan det vara värt att notera att inte mindre än 27 fartyg av denna typ förliste efter explosioner och brand ombord. Sammanlagt sjönk 82 tankfartyg . Mot denna bakgrund är det givetvis av största vikt att den räddningsutrustning som används är av yppersta kvalitet. Eftersom de vid räddade kunnat klara sig ombord på flotten, torde inga erinringar kunna riktas mot denna och dess utrustning beträffande livsmedel, vatten, medicin etc. Men däremot saknades enligt uppgift nödsändare av den typ som man använder inom flyget och som borde kunnat leda till att man snabbare kunnat lokalisera de nödställda. Enligt mitt förmenande bör föreskriva att nödsändare med tillräckliga prestanda bör finnas anbringade på alla räddningsflottar och i alla livbåtar i första hand på fartyg som går i fjärrtrafik. Kostnaden härför är i realiteten till totala kostnaden för ett fartyg helt försumbar, men ökar möjligheterna att snabbt bispringa nödställda, något som är särskilt angeläget dels i våra kalla farvatten, dels ute på de stora oceanerna. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att måtte hos regeringen anhålla om föreskrifter att effektiva nödsändare skall finnas fast monterade på räddningsflottar och -båtar i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FZ02620 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 620 av m. fl. om höjt anslag till Miljövårdsforskning Från anslaget Miljövårdsforskning under jordbrukshuvudtiteln bestrids utgifter för målinriktad miljövårdsforskning. Till denna forskning hör bl. a. vatten-, luft- och annan naturvårdsforskning, bullerforskning, viltforskning samt forskning om miljögifter. Forskningen leds av , som har en särskild uppgift. har förordat att detta anslag höjs med . Departementschefen föreslår dock en ökning med endast . Merparten av de medel som begärs avser uppföljningar av redan pågående prospekt samt vissa fasta kostnader. Det är givetvis av stor vikt att pågående forskningsprojekt inte behöver avbrytas men också att det finns tillräckliga anslagsmedel för att nya väsentliga forskningsprojekt skall kunna sättas i gång. Miljövårdsforskning bör enligt vår mening ges hög prioritet. Ytterligare grundläggande kunskap är nödvändig för att verksamheter i samhället skall kunna bedrivas på ett sätt som inte ännu mera förvärrar miljösituationen. Det är fel att tro att miljövårdsarbetet nu hunnit så långt att satsningarna rent allmänt kan göras mindre. Den nedskärning av miljöanslagen som gjorts i de två senaste årens budgetpropositioner är beklaglig. Vid den bedömning vi gjort har vi ansett att anslagen till Miljövårdsforskning bör höjas med ytterligare . utöver vad departementschefen föreslagit. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att till Miljövårdsforskning (bil. 11, H 7) för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () ()
mot · FZ02621 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 621 av m. fl. om ökat bidrag till sjörestaureringar Restaurering av förstörda sjöar är en av vårt lands stora framförliggande miljövårdsuppgifter. har insatserna varit få och begränsade till ett (åtal projekt, trots att vetskapen om miljöförstöringens omfattning ökat kraftigt . Den inom härom året företagna sjöinventeringen visade att av ett tusental sjöar 80 var så nedsmutsade och igenväxta att de inte längre kunde betraktas som levande sjöar. Därutöver var ett 100-tal så svårt skadade att de inte kunde restaureras till rimliga kostnader. Ett 90-tal sjöar visade sig dock möjliga att rädda, om de åtgärdas inom fem - . Av dessa fordrar ett 20-tal åtgärder inom högst . Sjörestaurering bekostas både genom kommunala och statliga insatser. Som exempel kan nämnas att har engagerat sig i den ovan angivna sjöinventeringen, i planering av åtgärder i samarbete med kommuner och och i ett par pilotprojekt. Dessa åtgärder återställer endast ett fåtal av sjöarna i deras ursprungliga skick från tiden före den stora miljöförstörelsen. Enbart i skulle behövas sjörestaureringar för minst 10 milj. kr. för att klara de mest angelägna projekten. Statsbidragen till sjörestaureringar utgår från anslaget Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet (Bil. 11, H 10). Anslaget föreslås i budgetpropositionen utgå med . Då är att märka att en del av anslaget avser annan verksamhet av sjörestaurering. Enligt vår mening måste detta anslag kraftigt höjas. och utredningen om kostnadsfördelning mellan stat och kommun arbetar med frågor som kan sägas vara hithörande. Nödsituationen är emellertid akut när det gäller ett stort antal sjöar. Dessa utredningars förslag kan därför inte avvaktas innan en väsentlig ökning av statens engagemang görs. Utredningarna har ett stort antal frågor att pröva och väntas heller inte slutföra sitt arbete . Det är därför nödvändigt att snabbt sätta in åtgärder i annan ordning. Ett första steg bör vara att anslaget för /77 höjs till det belopp som begärt, dvs. bör vidare ge regeringen till känna att en betydande anslagshöjning avseende bidrag till sjörestaureringar bör ske. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet, m. m. 11, H 10) för /77 anvisar 1* 1975/76. 1975/76: 621 ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i avsikt att öka statsbidragen för sjörestaureringar, 2. att ger regeringen till känna att ett program för sjörestaureringar bör utarbetas och att statsmedel i ökad omfattning anvisas för detta ändamål. () ()