mot · FZ02857 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:857 av om kvinnas möjlighet att hävda sig på den statliga arbetsmarknaden Enligt modern socialpsykologi är det av största vikt att på allt sätt söka tillvarata alla resurser hos den arbetande människan. Det monotona, osjälvständiga, strikt övervakade yrkesarbete som kännetecknar många arbetsplatser bör så mycket som möjligt berikas med varierande och ansvarsfulla uppgifter, som känns meningsfulla och meriterande. Att känna sig uppskattad och att bli befordrad är stimulerande och betydelsefullt även för personlighetsutvecklingen. Det är framför allt män som blir delaktiga av denna stimulans, oavsett om utbildningsnivån är densamma för båda könen. Kvinnors villkor på arbetsmarknaden skiljer sig klart från mäns. Av en av /SR presenterad utredning framgår att av heltidsarbetande akademiker finns efter examen av männen och av kvinnorna i det lägsta löneskiktet mot 25 resp. i det högsta. Siffrorna gäller hela arbetsmarknaden men stämmer även för den separat redovisade statliga sektorn. När kvinnan i allt större utsträckning blir yrkesverksam är det nödvändigt att hon kan räkna med samma behandling som mannen i löne-, fortbildnings- och karriärhänseende. Det svenska yrkeslivet är fortfarande tänkt för män i långt större utsträckning än vi vanligen inser. Löner, arbetstider och befordringsvägar är tillrättalagda för människor som väntas vara yrkesverksamma utan avbrott ända till pensionsåldern. För att göra karriär fordras dessutom en arbetsinsats som inte tar hänsyn till familjesituation. Ett betydligt ökat hänsynstagande från arbetsgivarens sida till den anställdes familjesituation är i dagens samhälle nödvändigt. Staten bör här anses ha särskild skyldighet att föregå med gott exempel. Den försöksverksamhet av mycket begränsad omfattning som förekommit i fråga om flexibel arbetstid har gett positiva resultat. Det är därför angeläget att utvidga denna verksamhet för att åstadkomma större rörlighet i fråga om arbetstider. Genom ett vidareutvecklat flextidssystem, som sträcker sig över dagar, veckor och månader, skulle en anställd under särskilt krävande perioder i livet få möjlighet att fullgöra ett arbetsschema som går att kombinera med barnomsorg, studier och liknande. Det görs ibland gällande att kvinnor inte vill ha chefsposter, som kräver omfattande övertidsarbete och som förutsätter att någon annan tar ansvar för familjen. Eftersom utredningar visar att ansvaret för hem och barn fortfarande främst ligger på kvinnorna, är detta en mycket na 1975/76: 857 turlig reaktion från kvinnornas sida. Även om ett ökat medansvar från männens sida när det gäller vård av barn och hem undanröjer en del av problemen, torde ändå en omprövning böra ske av den traditionella chefsrollen och karriärprestationerna i syfte att åstadkomma mänskligare arbetsförhållanden. Det behövs också en omprövning av nuvarande befordringsvägar inom den statliga förvaltningen och av principerna för inplacering av nyanställd personal. Häri bör ingå översyn av kvalifikationskrav, fortbildnings- och karriärmöjligheter för befattningar som traditionellt brukar ha kvinnliga innehavare. En objektiv arbetsvärdering skulle kunna påvisa hittillsvarande brister och därmed underlätta deras avhjälpande. Chefsutbildningen behöver anpassas till en organisation av arbetslivet som tillgodoser kraven både på arbetsstimulans och på personalrekrytering utan könsrollsfördomar. Detta gäller utbildningen såväl vid universitet och högskolor som inom företagen. En överblick av universitetskurser för civilingenjörer, civilekonomer och jurister visar att ämnen som psykologi, personaladministration och organisationsutveckling ännu bara i undantagsfall och i ringa omfattning är representerade på schemat. De problem som här påvisats gäller hela arbetsmarknaden. Det är emellertid inte orimligt att begära att staten som arbetsgivare föregår med gott exempel. Det aviseras en proposition som rör kvinnor i statlig tjänst. Det är därför naturligt att regeringen i samband med propositionsarbetet beaktar i motionen anförda synpunkter. 1 den mån det som anförs i motionen kräver ytterligare utredningar bör det uppdragas åt statens personalnämnd eller annat lämpligt organ att utföra utredningsarbetet och framlägga förslag. Åberopande det anförda hemställer jag att begär att regeringen vidtar åtgärder i enlighet med vad som föreslås i motionen.