mot · FZ022223 · 1976-03-12 00:00:00 — Föredragande statsrådet framhåller i propositionen om skolans inre arbete att de arbetsuppgifter som nämnda befattningshavare utför i dagens skola blir nödvändiga att fullgöra även i en skola organiserad i enlighet med tankegångarna i propositionen. Desto mer förvånande är det då att man i propositionen föreslår ett avskaffande av dessa centralt reglerade tjänster. 1 propositionen förordas att lärare och övrig personal organiseras i arbetslag. En god pedagogisk planering och ledning av denna nya basorganisation i skolan fordrar nya befattningshavare för övergripande pedagogisk planering och ledning. föreslår för detta ändamål s. k. studieledarbefattningar. Det synes helt nödvändigt att sådana tjänster skapas och regleras centralt i skolförordningen. Vi kan således f. n. inte finna några skäl för att avskaffa den centrala regleringen av de ovannämnda tjänsterna. Eftersom de ursprungligen tillkommit under facklig medverkan, bör förändringar i fråga om dessa tjänster göras forst efter förhandlingar med berörda fackliga organisationer. I propositionen föreslås vidare att rekryteringen till skolledartjänster skall vidgas till att omfatta förutom dem som är behöriga till ordinarie tjänst som lärare även personer som har erfarenhet från , från skolverksamhet eller i övrigt från skoladministration. Minst en av skolledarna i rektorsområdet bör dock ha pedagogisk utbildning. Med hänsyn till att skolledarnas arbetsuppgifter i hög grad är av pedagogisk art och att ytterligare pedagogiska ledningsuppgifter påläggs dem genom propositionens förslag förefaller det oss mindre välbetänkt att avskaffa nuvarande krav på pedagogisk utbildning. F. n. råder stor brist på speciallärare i skolan. Propositionen föreslår därför en ökning av den nuvarande ettårsutbildningen. En sådan ökning häver dock inte bristen förrän långt in . ansåg att bristen på behöriga speciallärare - eller på lärare med specialpedagogiska kunskaper - var så allvarlig att snabba åtgärder med särskild hänsyn till elever med svårigheter måste vidtas. ansåg därför att det var synnerligen angeläget att även på kort sikt öka de specialpedagogiska inslagen i skolans arbete. Utredningen föreslog att lärarna skulle ges en specialpedagogisk fortbildning , koncentrerad till anpassningsstörningar och metodik för att komma till rätta med läs- och skrivsvårigheter. Man skulle därigenom nå en omfattande spridning av metodiskt kunnande och observans bland lärarna. Förslaget bemöttes positivt av flertalet remissinstanser. Även SÖ har prioriterat denna fortbildning i årets petita. Det är därför anmärkningsvärt att propositionen inte föreslår att denna fortbildning skall komma till stånd utan enbart satsar på en utvidgning av speciallärarutbildningen. Fortbildningsinstanserna skall i stället koncentreras på arbetssätt och arbetsformer i skolan. Vi betvivlar inte att en sådan fortbildning kan vara behövlig. Vi anser dock att fortbildningsinsatserna i första hand skall inriktas på den av utredningen föreslagna specialpedagogiska utbildningen. Med stöd av det anförda hemställs 1. uttalar att alla elever oavsett prestationsförmåga skall åtnjuta individualiserad undervisning och att undervisningsmetodiken skall anpassas till elevernas olika förutsättningar, 2. uttalar att större delen av förstärkningsresursen, om lokalt så bedöms bäst gagna skolarbetet, skall kunna användas för att skapa mindre klasser, 3. uttalar att systemet med klassrum så långt möjligt bör upprätthållas i hela , 4. anhåller hos regeringen att en utvärdering görs av i hur hög grad nivågruppering är möjlig utan att skolans sociala mål eftersätts, 5. uttalar att frågan om uppdelning på allmän och särskild kurs i engelska, matematik, franska och tyska inte bör avgöras förrän konsekvenserna av en sådan förändring noga utretts i samband med översynen av läroplan, 6. anhåller hos regeringen att den aviserade översynen av läroplan blir parlamentarisk och att preciseringen av basfärdigheternas omfattning ingår i denna översyn, 7. anhåller hos regeringen att en parlamentarisk översyn av gymnasieskolans målsättning och struktur kommer till stånd, 8. uttalar att befrielse från deltagande i skoldagens mera hobbybetonade aktiviteter bör beviljas elev om föräldrarna så önskar, 9. uttalar att en klar och enhetlig terminologi bör användas i fråga om benämningarna på de olika verksamheterna inom den samlade skoldagen, 10. uttalar att skoldagens omfattning bör variera mellan nuvarande längd och i årskurserna 1 och 2 och mellan nuvarande längd och fr. o. m. årskurs 3, 11. uttalar att föreningslivets medverkan i skolans arbete skall ske på för alla föreningar lika villkor och i överensstämmelse med skolans mål och riktlinjer, 12. uttalar att ett väl fungerande registrerings- och rapporteringssystem bör tillskapas för närvaropliktens upprätthållande, 13. uttalar att den skriftliga betygsättningen skall bibehållas i såväl grundskola som gymnasieskola, 14. uttalar att någon minskning i förhållande till nuläget av den del av resurserna som är avsedd för undervisningsändamål icke (år ske, 15. beslutar att det föreslagna överförandet från bas- till förstärkningsresurs av resurserna motsvarande per årskurs på mellanstadiet avslås, 16. beslutar att glesbygdsgarantin för mindre skolors bestånd skall gälla även efter den föreslagna övergångstidens utgång, 17. uttalar att tjänster som huvudlärare, institutionsföreståndare, tillsynslärare och skolbibliotekarier bibehålls och regleras centralt, 18. beslutar att för behörighet till skolledartjänst även i fortsättningen skall krävas pedagogisk utbildning, 19. uttalar att fortbildningen av lärarna i första hand skall inriktas på special pedagogisk utbildning. (m) () G. () PER () i Gäddvik GOTAB 51509 Slockholm 1976