mot · FZ021107 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1107 av herrar och i om lagfäst rätt till medbestämmande för anställda i aktiebolag Vid sidan av löntagarorganisationerna har spelat en pådrivande roll för att ge de anställda vidgat inflytande inom arbetslivet. I motioner och skrifter har inriktningen av det arbetsdemokratiska arbetet utförligt diskuterats och konkreta program skisserats. Utgångspunkten har därvid varit att beslutsstrukturen inom företag och förvaltning måste ändras, så att de anställda tillförsäkras inflytande, insyn och medbestämmanderätt på alla nivåer. Styrelserepresentation för de anställda, vidgade befogenheter och beslutsrätt för företagsnämnderna i bl. a. arbetsmiljöfrågor, avskaffande av § 32-principen samt rätt förde anställda till andel i företagens kapitalbildning är några av de krav som fört fram. Flera viktiga beslut på arbetsdemokratins och arbetsmiljöns område, som tillgodoser eller ligger i linje med krav, har fattats , som försöksverksamheten successivt fått allt större omfattning. Det är en glädjande utveckling, som återspeglar en växande uppslutning kring kraven på maktspridning och medbestämmanderätt för de anställda. Det arbetsdemokratiska arbetet befinner sig emellertid fortfarande i ett inledningsskede. Viktiga resultat har uppnåtts - det är sant - men det är nödvändigt att gå vidare. Insatserna bör inriktas på främst två områden: den enskildes situation i produktionen samt representationen för de anställda i de beslutande organen inom företag och förvaltning. I det förstnämnda fallet gäller det att få till stånd förändringar av arbetsmiljö och produktionsförhållanden, så att den enskilde får bättre möjligheter att direkt påverka den egna arbetssituationen. Det innebär bl a. att föråldrade former för arbetsgivarens rätt att leda och fördela arbetet bör avskaffas. I det senare fallet är det t. ex. fråga om att vidareutveckla styrelserepresentationen för de anställda och ge dem en med kapitalägarna likvärdig ställning inom företaget. Det bör ske inom ramen för en ny bolagslagstiftning. Den nuvarande aktiebolagslagen bygger på ett snävt intressentbegrepp. Den syftar i första hand till att reglera ägarnas inbördes förhållanden och skydda intressena hos dem som skjuter till kapitalet. Lagen förutsätter att ägarna styr med en verkställande myndighet och tillerkänner endast dem ett direkt inflytande på företagets ledning. Det förslag till ny aktiebolagslag, som låg bakom fjolårets beslut om ny lag, rönte stark och berättigad kritik under remissbehandlingen just för sina brister från arbetsdemokratisk synpunkt. TCO ansåg att det i stället för att främja en angelägen utveckling mot jämnare fördelning av inflytande mellan kapital och arbete skulle "bidra till att konservera ett ur arbets 1975/76: 1107 synpunkt otillfredsställande förhållande för avsevärd tid framåt, medan LO menade att det var beklagligt att ett förslag till revision av aktiebolagslagen kunnat läggas fram "utan att det innehåller väsentliga framsteg motsvarande de utbredda kraven på ett företags funktionsrätt i fråga om insyn och medinflytande för de anställda". Trots kritiken från löntagarorganisationerna och från andra håll beslöt om ny aktiebolagslag, som innebär status quo i fråga om de anställdas medbestämmanderätt. Därmed försvårade man enligt vår mening de möjligheter att vidareutveckla arbetsdemokratin som en revision av aktiebolagslagstiftningen erbjuder. Den nu gällande lagen bör därför ses som ett mellanspel i avvaktan på en grundligare omarbetning av hela bolagslagstiftningen, byggd på principen om medbestämmanderätt för de anställda. De reformer som förestår i vad gäller ledning och fördelning m. m. av arbetet inom företag och förvaltning samt det inledda utredningsarbetet rörande de anställdas delaktighet i företagens förmögenhetsbildning är inte något skäl mot en bolagslagstiftning, som utgår från de anställda som likvärdiga parter i företaget. krav på att arbetsdemokratin bör vidareutvecklas och inriktas på att ge de anställda "en med kapitalägarna likvärdig ställning, bör kunna förverkligas genom lagstiftning om att ett organ av typ "förvaltningsråd inrättas, som övertar nuvarande bolagsstyrelses funktioner. skall bestå av lika många representanter för de anställda som för ägarna. Bolagsstämman bör förändras till en ägarstämma med befogenhet att bl. a. besluta om vinstdisposition och om sin representation i förvaltningsrådet. - En lagstadgad lösning med förvaltningsråd borde kunna bli en lämplig konstruktion, när det gäller ledningen för större företag. Många starka skäl för en sådan lösning kan anföras. En parlamentarisk utredning med representation även för arbetsmarknadens parter bör därför tillsättas för att utarbeta en ny bolagslagstiftning, som bygger på principen om en förde anställda med kapitalägarna likvärdig ställning, när det gäller bestämmanderätten inom större företag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att begär att en parlamentarisk utredning med representation även för arbetsmarknadens parter tillsätts för att utarbeta ett förslag till bolagslagstiftning, vilket bygger på principen om lagfäst medbestämmanderätt för de anställda på basis av en med kapitalägarna likvärdig representation inom större företag.