mot · FZ021275 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl om barnfamiljernas ekonomiska situation Målsättningen att ge alla barn en uppväxtmiljö som medverkar till att i gemenskap med andra utveckla en mångsidig och självständig personlighet torde alla politiska partier vara ense om. Uppgiften att skapa lämpliga uppväxtvillkor är gemensam för föräldrar, andra människor i barnets närhet och samhället, och detta torde ingen heller bestrida, även om man fördelar insatser och ansvar olika. När det gäller att välja socialpolitiska reformer för att förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation och för att trygga omvårdnaden om barnen, föreligger skilda uppfattningar om lämpliga medel. Alla är dock överens om att ekonomiska överföringar av statliga medel måste ske för att stödja olika familjetyper. Det är att stå på osäker grund att enbart bygga en försärkning av familjestödet huvudsakligen på en känsla av att kontakten och samhörigheten mellan föräldrar och barn är viktig. Man har möjlighet att göra säkrare bedömningar av det ekonomiska behovet om man kan bygga utformningen av subventioner och bidragsformer på faktiska upplysningar om olika inkomstgruppers och familjetypers ekonomiska möjligheter och deras reella situation beträffande möjligheten att tillförsäkra barnet god omvårdnad utanför eller i hemmet. I familjepolitiska kommitténs betänkande som lämnades föreligger ett försök till en analys av konsumtionsutrymmet för olika typer av barnfamiljer med hänsyn till inkomst, skatt och avgifter samt inverkan av olika stödformer till barnfamiljerna. Man sökte då - 1972 - komma fram till familjernas disponibla inkomster, som ett resultat av årsinkomst minus skatt och eventuella daghemsavgifter men plus barnbidrag, bostadstillägg och bidragsförskott, alternativt barnpension. Dessa disponibla inkomster varierade ej så kraftigt som man skulle kunna tro mellan olika stora barnfamiljer i samma inkomstklass, men däremot kraftigt i disponibel inkomst per vuxen och barn räknat mellan familjer med olika storlek i inkomst. T. ex. räknades en tvåbarnsfamilj med . sammanlagd årsinkomst ha ett konsumtionsutrymme per barn om . medan samma familjestorlek med . i inkomst för vart och ett av sina barn kunde konsumera , alltså mer än dubbla summan. Detta stämmer med tidigare iakttagelser att barnkostnaderna är tyngre för familjer i lägre inkomstgrupper och speciellt om familjerna har mer än ett barn. Att förbättra sådana skillnader i levnadsvillkor med generella och efter inkomst icke graderade stödformer för barnfamiljerna synes vara omöjligt. om inte man genom reformer har lyckats motverka dessa skillnader i disponibel inkomst. Innan man tar ställning till nya program för ett utbyggt familjestöd synes ett nytt analysmaterial kring barnfamiljernas ekonomiska situation böra utarbetas, som kan ge grundlag för att bedöma generella förbättringars reella inverkan när det gäller att skapa jämlika uppväxtvillkor för barn. Vad gäller förstärkningar av resurserna för barnomsorg och reformer beträffande föräldrarnas arbetstider, synes inte samma tvekan råda när det gäller det ekonomiska utfallet för olika familjetyper och inkomstgrupper. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om en skyndsam undersökning kring barnfamiljernas disponibla inkomster med hänsynstagande till olika stödformers inverkan.