mot · FZ021457 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1457 av m. fl. om yrkesutbildning för ungdomar har i utbildningsdebatten allt fler röster höjts för att utbildningen bör bli mera yrkesinriktad. Också i årets budgetproposition fastslår utbildningsministern den utveckling som skett mot att utbildningsval gynnar en växling mellan studier och yrkesarbete. I gymnasieskolan visar allt fler elever intresse för utpräglat yrkesförberedande utbildning. Också de teoretiska linjernas elever ser i många fall det naturligt att tidigt ägna sig åt yrkesarbete. Detta konstaterar alltså utbildningsministern. Enligt vår uppfattning finns det anledning att starkare än tidigare ägna intresse åt elevernas färdigutbildning efter gymnasieskolan. har i en rapport (dnr P 75:1481 Efter gymnasieskolan) följt upp de elever som avgick från gymnasieskolans yrkesinriktade linjer . Därav framgår bl. a. att 6 av 10 förvärvsarbetande ungdomar ansåg att deras utbildning hade varit en lämplig förberedelse för deras arbete. Av rapporten framgår också att många elever skaffade sig ytterligare praktisk utbildning i gymnasieskolan. Rapporten visar också att många ungdomar, bl. a. de som gått på beklädnadsteknisk och träteknisk linje, studerade vidare i större utsträckning än elever från andra linjer. De direkt yrkesinriktade linjerna inom gymnasieskolan är i princip 2-åriga. Därutöver finns inom vissa branscher möjlighet att studera vidare inom gymnasieskolan eller i form av inbyggd utbildning. Enligt vår uppfattning bör statsmakterna med större generositet än tidigare verka för att vidareutbildningsmöjligheter skapas förde ungdomar som genomgått den 2-åriga utbildningsgången. Färdigutbildningen bör med fördel kunna organiseras i nära samarbete mellan skola och företag i form av inbyggd utbildning eller inbyggd undervisning, som yrkesutbildningsberedningen ville döpa denna utbildningsform till. Det skulle betyda att den teoretiska utbildningen skulle ges i skolan och utbildningen i praktisk yrkesteknik i företagen. Statsmakterna bör också med samma generositet ge klarsignal för ett tredje års i huvudsak skolmässig utbildning i form av högre specialkurser i de yrken där det på grund av yrkets krav på specialkunskaper krävs vidareutbildning. Det ligger också i ungdomens intresse att kunna erhålla systematisk utbildning direkt i företagen vid sidan av gymnasieskolan. Detta kan bl. a. ske i form av lärlingsutbildning, utbildning i företagsskola eller i inbyggd undervisning, alltså parallellt med gymnasieskolan. Med hänsyn till att vid enhälligt uttalade sig för att en översyn skall göras av systemet med lärlingsutbildning har vi för dagen inget annat yrkande än att denna utbildning bör igångsättas och genomföras Det är därvid angeläget att kostnadssidan snabbt förbättras, så att denna utbildningsform kan vinna ökad utbredning. På grund av den stora ungdomsarbetslösheten skulle det vara av värde om företagen kunde engageras i denna utbildningsverksamhet. Man bör också söka finna lösningar, som gör företagen villiga att ta emot praktikanter under kortare eller längre tider. Som framhålls i det avsnitt av budgetpropositionen som rör arbetsmarknadsutbildning har utbildningsbidragen höjts till . per dag för kursdeltagare . Företag som utbildar personal i stället för att permittera eller avskeda anställda får /tim, vid längre utbildning /tim. Företag som låter anställda utbilda sig och anställer ersättare för dem får /tim. De bidragsformer som används inom arbetsmarknadsutbildningen borde rimligen också kunna tillämpas vid reguljär utbildning inom företagen. De nu rådande skillnaderna i bidragsgivningen innebär en diskriminering av den ordinära praktiska utbildningen och bör enligt vår mening undanröjas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vidgade möjligheter för ungdomar att erhålla yrkesutbildning i enlighet med vad i motionen anförts. L. () i