mot · FZ021932 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ändrade förvaltningsformer för flerfamiljshus En grundläggande fråga för en social bostadspolitik är att ge de boende i flerfamiljshusområden ett verkligt inflytande över sina bostadsförhållanden, på förvaltning och service. Kraven på ökat individuellt och kollektivt hyresgästinflytande har ökat , och det framstår som allt nödvändigare att radikalt förändra förhållandena så att de boende själva får mera att säga till om i sitt eget boende. Då det gäller att forma sin inre boendemiljö eller påverka yttre miljö, service och förvaltning av bostaden har hyresgästerna alltför små och begränsade möjligheter. Samma brister finns då det gäller planering och produktion. De blivande hyresgästernas möjligheter till inflytande och medbestämmande över utformningen av kommande bebyggelse är otillräckliga. Dessa begränsade och otillräckliga möjligheter för hyresgästerna att vara med och bestämma över sina egna boendeförhållanden gäller f. ö. även vid sanering och ombyggnad. Det har i den debatt som förts sagts att det är svårt att ge kommande hyresgäster ett inflytande över planeringen av blivande bostadsmiljöer. För att inflytandet skall bli meningsfullt måste en erfarenhetsåterföring ske från befintliga bostadsmiljöer. De som är bäst skickade att delge planerare och politiker sådana erfarenheter är självfallet de hyresgäster som upplevt dessa miljöer. För detta behövs åtgärder som säkerställer rätten till ett ökat hyresgästinflytande både individuellt och kollektivt. Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna har i sitt slutbetänkande diskuterat frågan om ökat hyresgästinflytande och framfört vissa förslag som om de genomförs innebär förbättringar. Vi vill dock framhålla att dessa förslag till förändringar i stort sett är marginella och inte inebär någon avgörande maktförskjutning till hyresgästernas förmån. Erkännandet av bostaden som en social rättighet måste bl. a. innebära begränsningar av ägarintresset och utvidgningar för hyresgästerna överförandet av alla privata hyreshus i och kooperativ ägo är en av förutsättningarna för utvecklande av hyresgästinflytandet. Då kan också hyresgästerna i varje bostadsområde ges bestämmanderätt liknande den som finns inom bostadskooperationen. Bostadsrättsprincipen synes vara den förvaltningsform som är överlägsen andra förvaltningsformer då det gäller att säkra bättre hyresgästinflytande. Vissa erfarenheter från försöksverksamhet visar också att det är möjligt att inom de kommunala/allmännyttiga bostadsföretagens ram med bibehållen central förvaltning och administration ge hyresgästerna an svaret för förvaltningen av sitt hus eller kvarter då det gäller den yttre miljön och gemensamma utrymmen liksom vissa underhållsåtgärder av lägenheterna. Ett kommunalt/allmännyttigt eller kooperativt ägande utgör en garanti för bostaden som en social rättighet och ger mindre möjligheter att kringgå samhällets bostadspolitiska intentioner. Frågan om förvaltningsformer, som ger de boende möjlighet att själva överta stora delar av ansvaret, är en viktig fråga. Det handlar om huruvida de direkt berörda, de boende själva, skall ha makten och ansvaret eller om utanförstående skall ha det. Vissa samband inom boendet finns det anledning att slå vakt om och utveckla, andra bör man inte eftersträva. Ägandet av flerfamiljshus både kan och bör vara en samhällsangelägenhet i enlighet med principen om bostaden som en social rättighet. Inom förvaltningsprocessen finns de frågor som har med de boendes vardag att göra, här finns de drift- och underhållsfrågor som är de boendes gemensamma angelägenheter. Förvaltningen avser emellertid även diskussioner om vilka åtgärder som kan och bör vidtas i syfte att få förbättringar och besparingar till stånd. I många bostadsområden är möjligheterna till införandet av andra eller ändrade förvaltningsformer så stora att de ganska snabbt kan förverkligas, medan det i andra områden saknas sådana förutsättningar beroende på ägarförhållanden etc. Det förhållandet att de boende under rådande förhållanden inte från början haft möjlighet att påverka och medverka vid boendemiljöns utformning innebär att många åtgärder är angelägna. Detta understryks inte minst av hyresgäströrelsens och andra boendegruppers aktiva och medvetna kamp för förbättringar och större inflytande för hyresgästerna för bostadskonsumenterna. En successiv övergång till andra förvaltningsformer för flerfamiljshusen med ökat ansvar och inflytande för de boende kommer även att bli ett bidrag i kampen mot en ökad privatisering och stimulera till ökat kollektivt boende. Flerfamiljshusens möjligheter till social service och vård, till uppluckrande av stela familjeformer och motverkan av social segregation kan därigenom tas till vara på ett bättre sätt. Det ger större möjligheter att ta sig an de bostäder som redan finns att göra dem levande, att ge dem ett bättre innehåll och större rättvisa i förhållande till annat boende. För att i grunden förändra bostadspolitiken krävs mera omfattande och långtgående åtgärder, vilket vpk föreslagit i andra motioner om bostads- och hyrespolitiken. Ett införande av andra förvaltningsformer kan emellertid bidra till ökat inflytande för hyresgästerna. De utredningar och den försöksverksamhet på detta område som bedrivits av de allmännyttiga bostadsföretagen har gett positiva erfarenheter. De förslag, överväganden och erfarenheter som servicekommittén, boendeutredningarna, planverket och den bostadssociala delegationen redovisat och arbetar med bör tillvaratas och omsättas i praktiken. Det behövs ett samlat program för vidareutvecklingen av flerfamiljshusområden som kollektiva boendeformer. a. bör de samhällsekonomiska konsekvenserna av olika boende- och upplåtelseformer ytterligare utredas. Försöksverksamhet med ändrade förvaltningsformer och olika kollektiva boendeformer bör genomföras i olika typer av bostadsområden. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär en utredning ang. ändrade förvaltningsformer för boende i flerfamiljshus i syfte att skapa ett ökat hyresgästinflytande. (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) i