mot · FZ02168 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 168 av m. fl. om bättre skydd för individens integritet i datasamhället Regeringen har med sitt ja till Det Bästas register över 3,5 miljoner svenskar riktat ett hårt slag mot och datainspektionens hela arbete på att skydda individens integritet. Det Bästa får registrera människors personliga inställning när det gäller böcker, musik m. m. i alla svenska hushåll. Detta ger skrämmande perspektiv. måste snabbt stänga den dammlucka regeringen öppnat. Det kan ske genom att uttalar sig för den grundprincip datainspektionen arbetat efter. Denna innebär att företag och organisationer bara skall få registrera personer som är kunder, anställda eller medlemmar eller som själva medgivit registrering. Efter regeringens beslut i fråga om Det Bästa är det särskilt angeläget att socialdemokraterna säljer direktreklamföretaget . Det är inte rimligt att regeringspartiets företagsintressen skall kunna upplevas påverka regeringens bedömning av viktiga datafrågor. I motionen föreslås också att organisation som kan anses företräda de registrerade skall få rätt att besvära sig över beslut i datainspektionen. Det är särskilt viktigt att de lokala fackliga organisationerna får besvärsrätt och kan föra fram de anställdas synpunkter. Vi anger vidare i motionen efter vilka grundlinjer vi anser att den nya datautredningen bör arbeta. Storebror ser oss. En skötsam och frisk svensk passerar igenom ett hundratal personregister under sitt liv. Och är datatekniken fortfarande bara i sitt inledningsskede. Det finns i drygt 15 000 personregister. De flesta är privata men ganska små. De viktigaste och största är statens. En tiondel av alla personregister innehåller uppgifter som kan upplevas som känsliga för den enskilde. Dessa register ligger nästan helt hos staten, inom vården eller hos institutioner för forskning. Datatekniken är ett effektivt redskap. Den kan brukas både på gott och på ont. Tack vare datorernas förmåga att lagra och snabbt behandla väldiga mängder information kan skattehanteringen, utbetalningen av pensioner och barnbidrag m. m. gå betydligt smidigare än annars. Men blir riskerna med den nya tekniken särskilt stora när den används av myndigheter med stor makt över den enskilde. Det är kombinationen av ny teknik och svällande maktutövning från stat och kommun men också från stora organisationer och företag som kräver ökat skydd av den enskilde. 1 1975/76. 1975/76: 168 Undersökningar visar att huvuddelen av svenska folket anser att datorerna kan göra nytta men upplever risker som måste mötas, t. ex. - att det blir lättare att missbruka offentliga register med personuppgifter - att det blir svårare för gemene man att påverka beslut som rör honom själv - att datatekniken bidrar till att öka myndigheternas makt tog tidigt upp det hot mot den enskildes integritet som datatekniken kan innebära och krävde bl. a. en datalag. Resultatet blev att nu ligger före andra länder i fråga om aktiv datapolitik. är dock behovet av dataskydd särskilt stort i genom personnumren och genom att så mycket information hos stat och kommun är offentlig. En särskild myndighet - datainspektionen - har inrättats för att ge tillstånd till inrättande av personregister och för att övervaka hur datalagen efterlevs. Datainspektionen har gjort ett ambitiöst jobb för att värna om individens integritet. har datainspektionen redovisat sina erfarenheter av med datalagen. Redovisningen bekräftar att mycket trots allt är ogjort, bl. a. brister sekretesskyddet. Det förekommer ett flitigt utlämnande mellan myndigheter av känsliga uppgifter om den enskilde. Under ett enda år ställs t. ex. över två miljoner frågor från utomstående till försäkringskassornas register: Socialvården frågar 951 200 gånger Polisen frågar 385 800 gånger Kronofogdemyndigheterna frågar 198 300 gånger Arbetsgivare frågar 178 600 gånger Kommunala organ frågar 160 700 gånger Sjukvårdsförvaltningar frågar 114 600 gånger Det är också på gång en användning av datorer som innebär stora risker för den enskilde. Ett exempel är . Datainspektionen har gjort en sammanställning av register som redan har i drift, register som beslutats men ännu inte tagits i drift samt planerade verksamheter. Den visar att med sin fmförgrenade lokalorganisation kan komma att administrera följande verksamheter: - sjukförsäkring (6,4 miljoner människor) - pension (1,5 miljoner människor) - barnbidrag (2,9 miljoner människor) - föräldraförsäkring -vuxenstudiestöd -studiemedel -värnpl iktsförmåner 1975/76: 168 Datainspektionen säger om detta: Utan tvekan kommer verksamheterna att kräva utnyttjande av ADB; troligen kommer därvid också terminaler att krävas för de flesta av dessa. Från teknisk synpunkt kommer det säkerligen inte att föreligga annat än överstigliga hinder att bygga upp en fungerande administrationsapparat av denna utomordentliga omfattning. Ett genomförande av denna reser emellertid allvarliga invändningar från integritetsskyddssynpunkt, särskilt med hänsyn till att en och samma registeransvarig skulle få ansvaret för en informationsvolym som både till djupet och bredden torde sakna motsvarighet i landet. Önskemålen från myndigheter med angränsande verksamhetsområden och från forskare om att få använda dessa register i skilda sammanhang kan förväntas bli utomordentligt starka. En parlamentarisk utredning skall nu se över datalagen efter beslut i . Vi avstår därför från att nu föreslå beslut om den mängd konkreta förbättringar av dataskyddet vi anser nödvändiga. Vi har i motionen 1975:95 mera i detalj redovisat våra förslag. I denna motion skall vi ange efter vilka grundlinjer vi anser att den nya datautredningen bör arbeta. Dessutom tar vi upp två frågor som det är viktigt att redan nu beslutar om. Datateknikens positiva möjligheter bör tas till vara. Men tekniken måste användas i människans tjänst och styras av de berörda. Den får inte leda till att redan mäktiga blir ännu mäktigare. Den får inte bidra till att förvandla den enskilde till ett opersonligt redskap för myndigheter, företagsledningar och tekniker. Som medborgare har du rätt att veta allt om myndigheterna. De skall inte ha rätt att veta allt om dig. Offentlighetsprincipen måste bevaras som ett omistligt redskap för att ge medborgarna insyn i myndigheternas agerande. Den får inte urholkas genom valet av teknik för lagring av information. Den får inte heller genom datatekniken förvandlas till att mera bli en myndigheternas insyn i medborgarnas agerande. Myndigheterna skall hjälpa medborgarna och deras organisationer att lätt få del av den datalagrade information som enligt vår offentlighetsprincip är öppen för allmänheten. Rätten att få ut data om samhället skall innefatta även rätten att bearbeta dessa data. Datastyrt beslutsfattande måste vara hårt bundet till ansvariga tjänstemän. Tekniken får inte tas till förevändning för att minska myndigheternas ansvar. Datainspektionen skall ha rätt att i förväg kontrollera även de register som riksdag och/eller regering beslutar sätta upp. Mängden uppgifter om den enskildes privata förhållanden bör begränsas. Främst myndigheter men även forskare bör i högre grad tvingas motivera undersökningar som bygger på att känslig personinformation insamlas. De skall kunna visa inte bara att en viss undersökning har ett vettigt syfte 1975/76: 168 utan också att syftet verkligen nås med undersökningen, att det inte lika väl kan nås på annat sätt och att undersökningen inte kommer i konflikt med den enskildes rätt till integritet. En etisk kod bör upprättas för genomförande av undersökningar som innebär att känslig information insamlas om individen. efter statistisk bearbetning bör man ta bort personnummer. Man bör inte samla på en mängd känsliga uppgifter om enskilda bara med motiveringen att de kan vara bra att ha. Personregister måste gallras regelbundet. När staten tvingar medborgarna att ge uppgifter till folk- och bostadsräkningen skall också staten själv vara tvingad att ge klara och betryggande besked om hur uppgifterna skall användas . När den enskilde lämnar uppgifter för framställning av statistik skall han veta att uppgifterna inte kommer att kunna användas för åtgärder mot den enskilde. Man bör söka ta fram ett invändningsfritt system för att koda personnummer och/eller andra lätt identifierbara data, så att man i vissa fall kan använda persondata för forskningsändamål utan att de kan missbrukas. Kodnycklar bör kunna sekretessbeläggas. Medborgarna skall ha tillgång till register som visar var de själva är registrerade. Rätten att slippa bli registrerad skall utsträckas så långt sorn möjligt. Den enskilde måste skyddas bättre mot att myndigheter samlar på sig, använder och utbyter personinformation från en rad olika register. Data om individer som insamlas av en myndighet för ett administrativt ändamål skall i princip inte få användas förandra ändamål och av andra myndigheter. I de fall en myndighet finner att den skall lämna ut en personuppgift som innehåller annat än enkla basdata som namn och adress - från sitt dataregister bör den vara skyldig att sända en kopia av de utlämnade uppgifterna till den person dessa gäller, efter mönster från lagen om kreditupplysning. Det extrabesväret kan bidra till att myndigheterna blir mer återhållsamma med att lämna känslig personinformation till andra myndigheter. Sekretesslagstiftningen måste förbättras så att inte skyddet för integriteten varierar beroende på hos vilken myndighet en uppgift finns och så att även uppgifter som lämnats för statistiskt bruk ges ett fullgott skydd. De stora databankerna får inte tas till förevändning för kontroll av och åtgärder mot medborgarna, bara för att dessa åtgärder blivit tekniskt möjliga. Administrativ databehandling får inte användas så att udda fall och individuella synpunkter negligeras när det gäller löner, bidrag, skatter m. m. därför att de vållar besvär i datorerna. Registrering av s. k. mjukdata (personliga bedömningar) bör ske med stor försiktighet. Om mjukdata måste registreras skall de ge utrymme för nyanseringar, t. ex. i form av olika bedömningar. Mjukdata inom vården bör inte få lämnas ut annat än efter medgivande från den person det gäller. Den enskildes integritet i datavärlden skall innefatta hans rätt till insyn 1975/76: 168 i hur data om honom själv registreras, vad de används till och vem som använder dem. I samband med undersökningar av olika slag måste en fulllödig information om detta ges. Även integriteten hos grupper av människor bör skyddas. Data om olika grupper bör inte samlas utan att de själva vet om det, får upplysning om ändamålet och har rätt att vägra medverkan. Den enskildes och gruppens integritet bör skyddas också mot missbruk av icke-datoriserade personregister. Nya tekniska former för att lagra information får inte leda till att det lagliga skyddet för integriteten blir sämre. Datainspektionen bör därför ges möjlighet att tillståndspröva och bevaka även andra personregister än de datorbaserade. De anställda måste ges rätt att från början vara med och bestämma då datasystem byggs upp på arbetsplatsen. På så sätt kan man i många fällt. o. m. vända på datorn, dvs. få systemen så upplagda att datatekniken kan användas i de anställdas tjänst, för att kontrollera arbetsmiljörisker, för att ge information om hur arbetet löper i andra delar av produktionskedjan osv. De berörda måste få insyn i användningen av personuppgifter som registreras som en del av datastyrda arbetsprocesser. De lokala fackföreningarna måste få möjlighet både att framföra sina synpunkter till datainspektionen när det blir fråga om att inrätta personregister på data i företagen och att besvära sig över datainspektionens beslut. Datoriseringen får inte genomföras på ett sådant sätt att den leder till en hård uppdelning av rutinarbeten och självständiga arbeten. Tekniken skall utvecklas så att den tjänar de anställdas intresse av bredare och mera givande arbetsuppgifter. De mänskliga behoven och de uppgifter som skall lösas - inte snäva tekniska synpunkter - skall styra utformningen av datasystem. Alla myndigheter som kommunicerar med allmänheten via datorer skall beakta människornas krav på lättbegripliga och hanterliga meddelanden. Dataregister med huvudsakligt syfte att underlätta direktreklam bör så långt som möjligt förhindras. Datanät för befordran av meddelanden eller penningtransaktioner får inte upprättas utan att kraven på säkerhet mot intrång och sabotage är noggrant specificerade och tillgodosedda. Klarare regler om skadestånd och straff för sådana typer av skada och brott som har blivit möjliga på grund av datom måste införas. bör gå i täten för att få fram internationella lagar som reglerar överföringen av data länderna emellan. Utbildningen både i skolan och vid högskolorna skall lägga särskild vikt vid de mänskliga, sociala och politiska följderna av datatekniken och inte enbart vid de tekniska och ekonomiska aspekterna. En dataombudsman bör inrättas för att övervaka datalagarnas tilllämpning och för att hjälpa riksdag och allmänhet att överblicka utvecklingen på dataområdet. 1975/76: 168 Rätten att besvära sig över databeslut Datalagen ger den som är ansvarig för ett personregister rätt att besvära sig över datainspektionens beslut. Den som registreras har däremot ingen besvärsrätt i tillståndsärenden. Motiveringen är praktisk. Det är svårt att ge 8 miljoner personer rätt att besvära sig över ett beslut om ett totalt befolkningsregister. Justitiekanslern får företräda den enskildes allmänna intressen. Vi medger att det är svårt att ge varje enskild registrerad rätt att besvära sig. Men detta är inget skäl att helt förvägra de registrerade besvärsrätt. Man kan och bör låta organisationer som företräder de registrerade, t. ex. en fackförening eller en studentkår, besvära sig över datainspektionens beslut i ärenden som direkt berör organisationens medlemmar. Säg att datainspektionen behandlar en ansökan från ett storföretag om att få registrera de anställdas telefonsamtal. Om datainspektionen i huvudsak bifaller företagets ansökan om tillstånd, är det ett uppenbart intresse för de anställda att via sina lokala fackliga organisationer få besvära sig över beslutet till regeringen. Om företagsledningen besvärar sig till regeringen för att få bort en del krav från datainspektionen, är det likaså viktigt att de lokala fackklubbarna får besvära sig över sådant som de anställda inte är nöjda med. Det skulle ge bättre balans mellan företagsledningen och de anställdas synpunkter när regeringen beslutar. Att regeringen sedan ändå går på företagsledningens linje är inget skäl emot att ge de lokala fackliga organisationerna besvärsrätt. Det kan ju komma en ny regering som visar större intresse än den nuvarande för att lyssna på de anställdas synpunkter i datafrågor och som är mer mån om att skydda den enskilde. Verkningarna av regeringens beslut om Det Bästa gav regeringen tillstånd till , som bl. a. ger ut tidskriften , att föra ett personregister över 3,5 miljoner svenskar. Det är i praktiken ett centralt personregister över varje svenskt hushåll. Regeringen har med sitt beslut riktat ett hårt slag mot och datainspektionens hela arbete på att skydda individens integritet. Därför är det nödvändigt att nu ingriper. Regeringens beslut är allvarligt redan om man begränsar sig till det konkreta fallet. Det Bästa skall registrera inte bara namn, adress och personnummer utan också hur var och en reagerar på företagets erbjudanden (om en person är tidigare kund, om han är känd för att betala först efter flera krav, hur många erbjudanden han avböjt, hur han klagat osv.) Med hjälp av registret skapas en kundprofil som sedan kan användas för att bestämma till vilka grupper olika erbjudanden skall sändas ut. Kundprofilen innebär att Det Bästa i en del hänseenden kan kartlägga miljontals 1975/76: 168 svenskars personliga inställning: vilken musiksmak var och en har, vad man läser för slags böcker etc. Det är mycket lätt att utvidga denna teknik mot allt djupare och mera inträngande profiler. Att registrera vilka böcker en människa köper resp. inte vill köpa ligger bara ett steg från att registrera vad hon läser och inte läser, vilka tidningar och tidskrifter hon prenumererar på resp. inte vill prenumerera på, vilka föreningar hon är med i resp. inte vill vara med i osv. Om förlag för politisk litteratur, förlag för religiös litteratur, förlag med u-landsböcker, förlag med pornografisk utgivning, förlag för försäljning av ockult litteratur eller horoskop följer efter och registrerar alla svenskars "kundprofiler öppnar sig skrämmande perspektiv. Regeringens beslut är allvarligt också därför att det i ett slag kastar omkull den viktigaste principen för datainspektionens arbete: personregister på data skall bara få innehålla uppgifter om personer som direkt svarar mot myndigheternas, företagens eller organisationernas verksamhet. Företag och organisationer skall bara få registrera personer som är kunder, anställda eller medlemmar eller som själva medgivit registrering. Frångår man denna grundprincip blir det fritt fram för en mängd centrala personregister över hela eller delar av befolkningen. har gjort helt klart att den anser det särskilt viktigt att begränsa antalet centrala personregister. För det talar mycket starka skäl. Många centrala personregister gör det svårare att skydda den enskilde. Risken ökar för att ett register över totalbefolkningen förs utomlands. I samband med krig är det betydligt svårare att bevaka, föra undan och förstöra många centrala personregister än några få. När datainspektionen prövar om ett personregister skall få upprättas skall den enligt datalagen särskilt beakta arten och mängden av de personuppgifter som skall ingå i registret samt den inställning till detta som föreligger eller kan antas föreligga hos dem som skall registreras. Datainspektionens erfarenhet visar att människor ofta upplever det som en risk i sig själv att finnas registrerade i en mängd olika personregister. Detta är ett mycket starkt skäl för att inte ge fritt fram för myndigheter, organisationer och företag att registrera vem som helst. Men regeringen hävdar tvärtom i sitt beslut om Det Bästa att personkretsens omfattning inte har någon betydelse när man bedömer integritetsriskerna. Om hela befolkningen eller bara de som är kunder hos ett företag förs in i företagets dataregister spelar enligt regeringen ingen roll. Detta är ett mycket anmärkningsvärt ställningstagande. Det går på tvärs med datainspektionens hela arbete , uttalanden och datalagens bestämmelse om att man särskilt skall beakta inställningen hos dem som skall registreras. Vi är helt övertygade om att en mycket stor del av de 3,5 miljoner svenskar som Det Bästa fått regeringens välsignelse att registrera inte alls är roade av att deras reaktioner inför olika slags köperbjudanden 1975/76: 168 sätts på data. Både genom reklamskatten och genom sina databeslut har regeringen gynnat direktreklamen. äger regeringspartiet det marknadsledande företaget för direktreklam, . Detta företag inköptes av Arebolagen, som till ägs av det socialdemokratiska partiet. uttalade att det är betänkligt att ett politiskt parti har ägarintressen i direktreklamföretag. Efter regeringens ja till Det Bästa är det särskilt angeläget att socialdemokraterna tar intryck av detta uttalande. Socialdemokraterna bör sälja Direktus. Det är inte rimligt att regeringspartiets företagsintressen skall kunna upplevas påverka regeringens bedömning av viktiga datafrågor. Över huvud taget har regeringen med beslutet om Det Bästa och motiveringen för det öppnat en dammlucka genom vilken en våg av datamissbruk kan välla fram. Hur skall man nu kunna säga nej till andra företag och till organisationer och myndigheter som vill föra samma slags åsiktsregister över hela svenska folket som Det Bästa får föra? måste med ett klart uttalande för den grundprincip datainspektionen sökt tillämpa snabbt stänga den dammlucka regeringen öppnat. 1. att ansluter sig till de riktlinjer som i motionen läggs fram för datautredningens arbete, 2. att beslutar antaga följande förslag till ändrad lydelse av 25 § datalagen: Talan mot datainspektionens beslut föres hos regeringen genom besvär. Justitiekanslern får föra talan för att tillvarataga allmänna intressen. Talan kan även föras av organisation som kan anses företräda de registrerade., 3. att uttalar sig för principen a) att myndighets personregister endast bör få omfatta personer som myndigheten enligt lag eller annan bestämmelse är skyldig att registrera för att kunna utföra sina uppgifter, 1975/76: 168 att personregister hos företag eller organisation endast bör fl omfatta personer som är kunder, anställda eller medlemmar eller som själva medgivit registrering. /ENKEL (fp) () ()