mot · FZ02370 · 1976-01-16 00:00:00 — 1975/76 370-377 Motion 1975/76: 370 av m. fl. Allmänhetens möjligheter att påverka sin egen miljö måste förbättras. Detta kräver mer information, mer öppen debatt och ökat medbestämmande vid beslutsfattandet. I motionen föreslås i detta syfte: O de ideella organisationerna på miljöområdet måste få bättre förutsättningar för att bedriva sin verksamhet. Därför bör anslaget Miljövårdsinformation höjas. De ideella organisationerna föreslås fö ytterligare . Därvid bör också flera organisationer än få stöd. Stöd bör också kunna utgå till lokala miljögrupper, O miljölagstiftningen bör demokratiseras. Fler människor måste få möjlighet att föra talan, att få miljöeffekter utredda och att klaga över beslut som berör deras miljö, O ändringar bör genomföras i lagstiftning om kemiska ämnen och livsmedel så att sammanslutningar och organisationer får rätt att överklaga myndighetsbeslut. Miljöfrågor upplevs av många människor som oerhört angelägna. De ställer krav på skydd för sig själva och sin miljö. De vill kunna påverka beslutsfattandet. Kraven på att miljön måste betraktas som allas och på att kontroll skall kunna utövas även underifrån växer sig allt starkare. Den svenska miljölagstiftningen, såsom den nu är utformad, ger dock små möjligheter till inflytande för allmänheten. Besluten fattas på administrativ nivå i nära samverkan mellan myndigheter och exploatörer. Miljövärdena måste ges större tyngd vid samhälleliga avgöranden. Det måste skapas nya kanaler för miljöopinionen. Vi pekar i denna motion på några reformer i detta syfte. Vi föreslår bättre information och bättre underlag för miljödebatten, ökade möjligheter för de ideella organisationerna på miljöområdet att bedriva sin verksamhet, omarbetning av miljölagstiftningen för att ge allmänheten ökat inflytande samt ökat inflytande för konsumenterna över tillämpningen av lagen om hälso- och miljöfarliga varor och livsmedelslagen. 1 1975/76. Riksdag och allmänhet förses med detaljerade beskrivningar av landets ekonomiska tillstånd. Vi får uppgifter om BNP, tillväxt, investeringar, valutareserv och mycket annat. Vi får prognoser och bedömningar av olika slag. Men miljösituationen i och globalt ges avsevärt mindre utrymme både faktamässigt och politiskt. Det är en brist som måste bort. Ett konkret bidrag till den debatt som måste förås om det ekologiska läget vore en årlig miljörapport, som skulle föreläggas . Genom en återkommande riksdagsdebatt skulle uppmärksamheten onekligen kunna fästas vid miljösituationen. Miljödata samlas nu in av olika myndigheter. De finns bl. a. i årsbok och kommer också fram genom det arbete som påbörjats med en miljödatabank. Vad som är väsentligt är att dessa uppgifter samlas, kompletteras och redovisas på ett begripligt sätt. De ideella organisationerna uträttar ett omfattande och framgångsrikt miljövårdsarbete. Det sker genom publikationer, debatter, exkursioner, studiedagar osv., genom opinionsbildning, granskning av förslag och skrivelser från statliga myndigheter m. fl. och genom andra arrangemang centralt, regionalt och lokalt. Det är ett viktigt och värdefullt arbete, som bör stödjas utan att bindas vid villkor. Organisationerna finansieras i huvudsak på frivillig väg. En icke oväsentlig del av verksamheten går åt till att försöka lösa de ekonomiska problemen. I tider av oavbrutna kostnadsökningar kämpar organisationerna med svårigheter. I stället för att koncentrera sig på huvuduppgiften nödgas man ta alltmer tid i anspråk för att klara ekonomin. Från anslaget Miljövårdsinformation under jordbrukshuvudtiteln utgår anslag till vissa ideella organisationer. Dessa har varit () och Samfundet för hembygdsvård och från och med /76 och fritidsbyar. Detta är helt i sin ordning. Andra organisationer eller föreningar har då och då kunnat få bidrag till speciella projekt, som accepterar. Denna begränsning finner vi orättvis och den medverkar till att styra de ideella insatserna på ett felaktig sätt. Det finns flera andra föreningar av varierande storlek som borde få komma i åtnjutande av ett stöd som fritt kan användas av föreningen - till verksamheten eller till speciellt projekt för miljövårdsinformation. Bland sådana föreningar kan nämnas: , , , , och . Det finns fler organisationer och föreningar än dessa som kan anses fullgöra en ambitiös insats i miljövårdande syfte såsom t. ex. . En kraftigt ökad satsning på den ideella sektorn bör kunna väntas ge snabbare och effektivare kontakt med och gensvar från allmänheten än om miljövårdsinformationen, som , koncentreras att gå ut från en statlig myndighet. Betydande insatser för faktasamling och opinionsbildning görs också av lokala miljögrupper. Detta gäller inte minst inför ställningstagande till stora industrilokaliseringar. Ett aktuellt exempel är , som agerat i frågan om utbyggnaden av urangruvan i . Organisationen har utfört ett mycket omfattande arbete genom egna undersökningar och påpekanden som drivit exploatören till att göra nya undersökningar och utfästelser. Detta arbete har skett på ideell basis. Exemplet visar också på den påtagliga bristen på jämvikt mellan exploateringsintressen och miljövårdsintressen. Medan exploatörerna har mycket stora resurser - i det här nämnda fallet anslagna av - får de som företräder miljön arbeta helt utan ekonomiskt stöd. Denna brist på jämvikt vägs inte upp av att , länsstyrelser och i viss utsträckning kommuner kan göra egna undersökningar. För att motverka denna snedbalans är det rimligt att statliga medel också skall kunna utgå till lokala organisationer av detta slag för opinionsbildning i ett bestämt miljöärende. Regeringen föreslår att anslaget Miljövårdsinformation skall utgå med . Enligt vår mening bör betydligt större anslag disponeras för miljövårdsinformation än vad regeringen föreslagit. Anslaget bör utgå med . utgå enligt den anslagsframställning, som gjort. Resterande medel - således . - bör tillföras den ideella sektorn enligt de riktlinjer vi ovan angivit. Härvid bör ökade anslag utgå även till de ideella organisationer som redan nu får bidrag. Närdemokratin är speciellt viktig i frågor som rör miljön. Det är inte när alla beslut i praktiken om än inte formellt är fattade som allmänheten skall få komma med. Då är det . Information och planer måste ut . Det måste under hela beslutsprocessen finnas kanaler för information och diskussion. Detta är tillämpligt inte minst på det lokala planet i samband med kommunala planer, lokalisering av industri etc. Men också möjligheterna att kontrollera beslutsfattarna, att föra talan och att överklaga beslut av myndigheter måste breddas och fördjupas. Den svenska beslutsprocessen och det administrativa förfarandet när det gäller miljön ger inte tillräckliga möjligheter i detta avseende. Frågan om demokrati i planeringen är f. n. aktuell i flera sammanhang. Den berörs i bygglagutredningens betänkande och i utredningen om den kommunala demokratin. Studier har också genomförts av hur det gått till 1* 1975/76. när vissa stora och kontroversiella industrilokaliseringar beslutats. Den lokala befolkningen och allmänheten i övrigt har haft mycket små möjligheter att påverka. Det arbete som pågår i i syfte att bl. a. vidareutveckla bygglagutredningens betänkande måste leda till sådana former för planeringsarbetet att allmänheten på ett tidigt stadium blir informerad men också får bättre konkreta möjligheter att påverka. Miljöskyddslagen är central i den svenska miljöpolitiken. Efter denna lag beslutar och i vissa lokaliseringsärenden och fastställer gränser för utsläpp av föroreningar. I fråga om viktigare lokaliseringar fattar regeringen beslut. Möjligheten för dem som berörs av ett sådant miljöärende att utöva inflytande är begränsat. Definitionen av dem som anses som sakägare är snäv. Dessutom är även sakägarnas möjlighet att föra talan i praktiken begränsad. När miljöskyddslagen fastställdes diskuterades möjligheterna för berörda parter att öva inflytande. Lagrådet anförde bl. a. att den nya lagen jämfört med vattenlagen, vilken tidigare varit tillämplig för frågor rörande utsläpp i vatten, innebar en försämring av vissa parters möjlighet att komma till tals t. ex. genom att ersättning för kostnader för rättegång inte skulle utgå. I en motion från togs denna fråga upp men förslaget avslogs av . När det gäller frågor rörande utsläpp av radioaktiva ämnen är möjligheterna ännu sämre, vilket påpekats av strålskyddsinstitutet. Ortsbefolkningens möjligheter att komma till tals under handläggningens gång är helt beroende på det intresse strålskyddsinstitutet och har att hålla goda kontakter med ortsbefolkningen. har tagit en del initiativ för att inom den ram bestämmelserna anger försöka bredda information och kontakt. Dessa exempel antyder de svårigheter som föreligger när människor som berörs skall försöka komma in i beslutsprocessen. har tidigare begärt en översyn av miljöskyddslagen och annan miljölagstiftning i här berörda avseenden. Dessa krav har avvisats. Vi har föreslagit att kretsen av sakägare skall breddas och att möjligheterna att föra talan skall förbättras för dem som berörs av ett beslut som påverkar deras miljö. Att dessa möjligheter inte är tillräckliga kan illustreras bl. a. med ett intressant avtal som träffats i samband med beslut om den fortsatta industriutbyggnaden i mellan kommunen och berörda industrier. Avtalet ger fastighetsägare eller annan sakägare inom kommunen, som anser att han drabbas av miljöstörning till följd av verksamhet vid någon av industrierna i kommunen, rätt att hos hälsovårdsnämnden begära att en utredning görs. Nämnden prövar efter samråd med industrin om utredning är befogad. Om en utredning då kommer till stånd svarar industrierna i princip för kostnaderna. skall också bl. a. hjälpa till med att finna lämplig utredningsman. Härigenom har alltså kretsen av personer som har möjlighet att få en miljöstörning undersökt vidgats avsevärt i förhållande till vad miljöskyddslagen stadgar. Det är givetvis svårt att bedöma värdet av denna ordning; hälsovårdsnämnden får en nyckelroll, men den visar på en intressant metod för breddning av medborgarinflytandet, som i någon form skulle kunna införlivas med miljöskyddslagen. Jordbruksministern har meddelat att miljöskyddslagen skall ses över. Det är bra. Då bör också i motionen påpekade brister och föreslagna åtgärder för miljödemokrati kunna tas upp. bör understryka detta. Lagen om hälso- och miljöfarliga varor reglerar bl. a. i vilken utsträckning vissa ämnen får användas. Beslut härom fattas av produktkontrollnämnden. Besluten kan överklagas. Överklaganderätten är dock begränsad. Den tillkommer i första hand dem som beslutet angår, dvs. vanligen en producent som inte får använda ett ämne eller en produkt som han önskar. Allmänhetens inflytande är mycket litet. Det inskränker sig i princip till den besvärsrätt som givits åt de fackliga huvudorganisationerna. Motsvarande gäller livsmedelslagen. Vi anser inte att denna ordning i tillfredsställande grad tillgodoser konsumenternas intressen. De beslut som fattas i dessa sammanhang är av stor betydelse för alla människor. Besvärsrätt borde helst ges åt alla enskilda konsumenter. Av praktiska skäl är en viss begränsning dock nödvändig. Besvärsrätten bör därför förbehållas ett generöst bestämt antal organisationer som företräder konsumenter i vid mening. De organisationer som därvid bör komma i fråga ärt. ex. husmodersföreningar, miljöföreningar, föreningar för allergiker (och andra speciellt utsatta grupper), vetenskapliga sammanslutningar och naturvårdsföreningar. Även om det kan vara komplicerat att utforma bestämmelser på sådant sätt att klagorätten blir en praktisk möjlighet och inte i onödan förhalar verkställigheten av beslut är det angeläget att så snabbt sker. Vi föreslår att hos regeringen begär utredning och förslag om klagorätt för organisationer över beslut enligt här nämnda lagar. Med hänvisning till vad som anfört hemställs 1. att ger regeringen till känna att bidrag under anslaget Miljövårdsinformation (Bil. 11, 4) måtte kunna utgå utöver till , Samfundet för hembygdsvård och och fritidsbyar även till andra ideella föreningar och organisationer för verksamhet eller speciella projekt i enlighet med vad som i motionen anges, 2. att till Miljövårdsinformation för /77 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varav utöver vad äskar för dessa ändamål . skall avse bidrag till ideella organisationer, 3. att ger regeringen till känna att lagstiftningen på miljövårdsområdet skall utformas så att den ger ökade möjligheter för dem som berörs av miljöstörningar att öva inflytande, 4. att hos regeringen begär utredning och förslag om rätt för sammanslutningar av konsumenter, naturvårdare, handikappade, forskare etc. att överklaga beslut enligt lagen om hälso- och miljöfarliga varor och livsmedelslagen. /ENKEL (fp) () ()