mot · FZ022118 · 1976-01-27 00:00:00 — Från ekologisk synpunkt är de förnyelsebara energikällorna överlägsna. Det är detta synsätt som präglar förslag om stöd till forskningen. föreslår också ett särskilt anslag för försöks- och demonstrationsverksamhet. föreslog detta som ett viktigt medel för att bl. a. utveckla de alternativa energikällorna. Regeringen har avvisat tanken. Vi anser att just detta utvecklingsarbete med försök och demonstrationer är oerhört värdefullt för att snabbt få i allmän tillämpning nya alternativ för energiförsörjning och en utveckling av konventionell energiproduktion. Vi föreslår ett anslag om 20 milj. kr. för /77. Till de alternativa energikällorna hör bl. biologiskt material för energianvändningen geoteknisk energi och ytjordvärme Vi berör endast i korthet några av dessa områden i denna motion. Metoden att utnyttja solfångare för uppvärmning kan ge viktiga tillskott. finns redan försöksverksamhet med solfångare av skilda slag. Denna verksamhet måste stödjas och noggranna undersökningar genomföras. I har forskningen lett fram till lovande försök med solceller när det gäller uppvärmning av hus. Vindkraften har mycket stora möjligheter att bli en betydelsefull energikälla . har utvecklingsarbetet kommit långt, och mindre vindkraftsaggregat marknadsförs. Både i och utomlands finns beräkningar över det energitillskott som är möjligt vid 1975/76: 2118 vindkraft och över vindkraftens ekonomi. Allt tyder på att ett utnyttjande av vindkraften kommer att vara ekonomiskt motiverat och ge betydande energitillskott. Vindkraften beräknas enligt kunna ge ca . Den geotermiska energin, jordvärmen, synes erbjuda goda möjligheter. I första hand gäller det att utnyttja jordvärmen för uppvärmning av lokaler. De planer som finns och de försök som gjorts i bl. a. är ett uttryck för denna energiforms möjligheter. Anläggningar för att utnyttja ytjordvärmen i samband med ett värmepumpsystem finns redan i kommersiell drift. Detta bör kunna utvecklas till ett viktigt alternativ för småhusuppvärmningen. Det finns en hel del andra projekt som måste utvecklas och undersökas. Det gäller bl. a. utnyttjandet av värmeinnehållet i vatten genom exempelvis värmeväxlare. Landets torvmossar har ett mycket stort energiinnehåll. Ett maximalt utnyttjande skulle kunna täcka landets totala energianvändning . I beräknas torven ge ca . Det finns stora förutsättningar att torven i kan ge ca . Det är emellertid inte möjligt att utnyttja mer än begränsade delar av dessa tillgångar med hänsyn till bl. a. effekterna på grundvattennivån och naturmiljön i allmänhet. Energiforskningen måste inriktas på hushållning med energi och utnyttjande av de alternativa, förnyelsebara energikällorna. Forskningsverksamheten måste bedrivas på en bred bas för att handlingsfriheten skall bevaras. Forskning på energiområdet har utvidgats avsevärt . Forskning i samband med utnyttjande av kärnkraft svarar emellertid fortfarande för en helt avgörande andel av insatserna beträffande forskning om energiproduktion (). Kämkraftsforskningen tillförs dessutom medel på andra vägar i budgetpropositionen, varför kärnkraftens andel torde ligga på beträffande forskning om energiproduktion. Eftersom forskningen beträffande energihushållning och alternativa förnyelsebara energikällor varit eftersatt , måste fördelningen av resurser på forskningsområdet radikalt förändras. anser det betydelsefullt att deltar i den internationella forskningsverksamheten. bör göra huvudparten av sina insatser inom de områden som utvecklar de förnyelsebara energikällorna i stället för en dominerande satsning på kämkraftsforskningen. Nedan följer alternativa förslag till forskningsanslag under programmet energiforskning. 1975/76: 2118 Forskning angående industriella processer Energianvändningen inom industrin kan effektiviseras. För att påskynda denna effektivisering måste samhället stödja energiforskning inom industriella processer. En av de största energivinstema inom industrin kan göras genom utnyttjande av spillvärme. Detta behandlas under rubriken . I övrigt gäller det särskilt själva processernas utformning. Även enklare åtgärder av typen driftsövervakning och vardagsrationalisering kan ge betydande energivinster. Energianvändningsanalyser är också väsentliga för att få en bättre kontroll över energiförbrukningen. I sitt remissyttrande över energiprogramkommitténs (EPK) förslag ansåg bl. a. industriverket att 36 milj. kr. bör betraktas som ett minimiprogram och att en utvidgning bör övervägas. Propositionens förslag för /77 lyder på 12 milj. kr. och inriktningen tycks vara 36 milj. kr. Vi föreslår en utvidgning av programmet och bedömer 50 milj. kr. som rimligt för att bedriva forskning för en effektivisering av energianvändningen inom industrin. För /77 föreslår vi 18 milj. kr. Forskning angående transporter och samfärdsel Transportsektorn kännetecknas av ett särskilt lågt utnyttjande av oljeproduktionens energiinnehåll. Verkningsgraden ligger i genomsnitt på . Remissinstanser har i yttrandena över energiprogramkommitténs förslag både betonat insatser för energianvändningen i drivsystem, dvs. a. en ökning av verkningsgraden och en ökning av insatserna för transportsystemets utveckling. Vi föreslår 4 milj. kr. till delprogrammet Transportsystemets utveckling för /77, vilket skall jämföras med regeringens förslag om 2 milj. kr. Energianvändningen i drivsystem bör erhålla de medel regeringen föreslagit, dvs. 8 milj. kr. För /77 föreslår vi således 12 milj. kr., vilket innebär 2 milj. kr. utöver regeringens förslag. Denna sektor svarar för över hälften av landets energianvändning. hävdar att det finns betydande möjligheter att nå en nolltillväxt i nettoenergiförbrukningen. 1975/76: 2118 Regeringen prutade avsevärt i energiprogramkommitténs förslag till forskningsverksamhet inom denna sektor och föreslog 53 milj. kr. för de tre åren. I likhet med EPK anser vi att för denna sektor skall disponeras 82,5 milj. kr. Med hänsyn till de besparingsmöjligheter som finns inom denna sektor anser vi att EPK:s program måste ses som ett minimiprogram. Visar det sig att kvalificerade forskare finns tillgängliga bör ytterligare medel avsättas. Det är särskilt viktigt att utveckla metoder och system för att utnyttja solens värmestrålning vid lokaluppvärmning och uppvärmning av vatten. För /77 föreslår regeringen 18 milj. kr. Vi föreslår 27 milj. kr. Forskning angående återvinning av energi i varor m. m. Återvinning av bl. a. varor av typen plast och aluminium innebär att mycket stora energivinster kan göras. Det finns all anledning att forskningen utvidgas inom denna sektor. Vi vill särskilt framhålla bl. a. betydelsen av forsknings- och utvecklingsinsatser som berör hanteringen av metallskrot, utvinning av material ur kemiskt avfall samt omhändertagande och återvinning av plastavfall. Det är viktigt att forskningen inom avfallsområdet hålls samman, så att balans mellan miljö-, energioch återvinningsaspektema uppnås. har för denna sektor föreslagit 9 milj. kr. Flera remissinstanser, däribland och KF, har uttalat att beloppet bör höjas. Vi föreslår att forskningsverksamheten för återvinning av varor m. m. erhåller 12 milj. kr. För /77 föreslår vi 4 milj. kr. Vi har upprepade gånger påpekat den centrala målsättningen att samhället måste stödja en intensiv forsknings- och utvecklingsverksamhet på alternativa förnyelsebara energikällor. Även områden som utnyttjande av spillvärme och en mer övergripande forskning kring energisystem är synnerligen väsentliga. Kärnkraftens säkerhetsfrågor och avfallsproblem måste också ges resurser. Det finns däremot ingen anledning att satsa stora resurser på nya reaktorsystem, eftersom kärnenergiutnyttjande inte bör vara aktuellt enligt vår mening. Regeringens förslag till forskningsprogram för energiproduktion domineras av en satsning på kärnkraften. När det gäller kärnkraften (fissionskraft) bör forskningen kring sä 1975/76: 2118 kerhets- och avfallsfrågorna fortskrida enligt planerna. Vi tillstyrker alltså regeringens förslag för treårsperioden. Beträffande nya reaktorer, urananrikning och plutoniumåterföring m. m. bör den internationella utvecklingen bevakas. Totalt vill vi anslå 43 milj. kr. gentemot regeringens förslag om 81 milj. kr. Forskningen för spillvärmeutnyttjande är betydelsefull. Vi tillstyrker regeringens förslag om 30 milj. kr., men bör uttala att dessa medel används för forskning om i första hand utnyttjande av industrins spillvärme och inte spillvärme från kärnkraftverk. När det gäller organiska bränslen vill vi särskilt betona forskning angående torv, avfall, metanol och energi ur biosystem samt energiodlingar. Vi ansluter oss här till energiprogramkommitténs förslag på 36 milj. kr. Beträffande delprogrammet Nya bränslen, som gäller undersökningar om metanol- och vätebaserade energisystem ansluter vi oss till energiprogramkommitténs förslag om 18 milj. kr. Regeringen för tyvärr samman de fyra delprogrammen fusionsenergi, geotermisk energi, vindenergi samt övriga energiformer. Totalt skulle detta anslag erhålla 50 milj. kr. I propositionen 1975/76: 86 har regeringen redovisat avtal med Euratom om fusionsforskning. Vad detta avtal kommer att kosta för svensk del har icke redovisats. Vi utgår från att medel för detta avtal redovisas i särskild ordning och ej tas från anslaget för de fyra delprogrammen. Det vidsträckta delområdet fusionsenergi, geotermisk energi, vindenergi och övriga energiformer bör ges tillräckliga resurser. För vår del föreslår vi följande fördelning mellan de olika delområdena för /77. I övriga energiformer ingår användning av solceller, utnyttjande av värmeinnehållet i vatten m. m. De medel som STU har begärt för vindkraften bör ställas till förfogande. Det är också viktigt att vindkraftens utnyttjande stöds i andra former än enbart genom medel till STU. Enskilda uppfinnare bör också stödjas. Vidare bör området Geotermisk energi få medel för provborrningar. En noggrann bevakning av den internationella utvecklingen är också viktig. 1975/76: 2118 Regeringens förslag förslag 1976/77, milj. kr. 1976/77, milj. kr. Fissionsenergi, totalt 26,2 härav säkerhet m. m. plutoniumåterföring 1 upparbetning och I , hantering av radio- [ Fusionsenergi, geotermisk energi, vindenergi och övriga energiformer 16,8 (för bevakning av internationell utveckling) För /77 föreslår vi sammanlagt 60,5 milj. kr. Allmänna energisystemstudier bör bl. a. kunna bilda underlag för framtida energipolitiska ställningstaganden. Det är väsentligt att dessa studier bedrivs på en bred bas och att de också utformas efter tvärvetenskapliga krav. Arbetet måste dessutom bedrivas efter flera linjer. Även nya forskargrupper bör ges stöd för okonventionella problemlösningar. En omfattande forskningsverksamhet med ett synsätt som sträcker sig över hela samhällsbilden är nödvändig för den framtida samhällsplaneringen. Regeringen har föreslagit 2 milj. kr. till delegationen för energiforskning för /77. Vi tillstyrker detta förslag. Regeringen avsätter också till detta programområde 2 milj. kr. angående allmänna energisystemstudier. Detta anslag är alltför lågt. Allmänna energisystemstudier är av grundläggande betydelse och måste ges en större medelstilldelning än 2 milj. kr. Vi föreslår 5 milj. kr. För /77 föreslår vi totalt 7 milj. kr. till anslaget allmänna energisystemstudier m. m., vilket innebär 3 milj. kr. utöver regeringens förslag. 1975/76: 2118 28 Medel för forskning och utveckling inom energiområdet (i milj. processer m. m. Återvinning av energi i varor m. m. säkerhet m. m. upparbetning och hantering av radioaktivt avfall energi, Vindenergi och m. m. 134,2* 1 Av den beräknade medelsramen 134,2 milj. kr. för nästa budgetår bör 120,2 milj. kr. tas upp under anslaget Energiforskning. Resterande 14 milj. kr. finansieras på samma sätt som enligt regeringens förslag nämligen 2 milj. kr. från anslaget Kommittéer och 12 milj. kr. från fonden för byggnadsforskning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi A. att beslutar uttala 1. att målet för energipolitiken skall vara att i stort sett endast utnyttja de energiresurser som ständigt återskapas, 2. att så länge en samfälld forskar- och expertkår inte kunnat 1975/76: 2118 garantera att de allvarliga riskerna vid kärnkraftsproduktionen kan bemästras på ett betryggande sätt ytterligare investeringar i kämkraftsutbyggnad inte skall göras, 3. att om inte säkerhets- och avfallsriskema bemästras måste de fem kärnkraftsaggregat som är i drift ersättas med andra energikällor och med besparingsåtgärder, 4. att en beredskapsplan för deras gradvisa avveckling göres upp möjligt, 5. att de åtta, ytterligare kärnkraftsaggregat som riksdagsmajoriteten beslutat om omdisponeras för annan användning, 6. beträffande villkor för frisläppande av medel ur investeringsfonder för konjunkturutjämning vad som i motionen anförts, 7. beträffande finansiering av kraftvärmeverk vad som anförts i motionen, 8. att energiforskning för energiproduktion skall inriktas på de alternativa, förnyelsebara energikällorna i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att vid det internationella energisamarbetet huvudparten av resurserna läggs på åtgärder som utvecklar alternativa, förnyelsebara energikällor, B. att beslutar 1. att antaga förslag till Lag om viss inskränkning i rätten att meddela tillstånd enligt atomenergilagen (1956:306) i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att högsta bidragsbeloppet till näringslivets lokaler höjes till . per projekt, vilket är en ökning i förhållande till regeringens förslag med , 3. att gränsen för antalet anställda slopas beträffande bidrag till näringslivets lokaler, 4. att medge att bidrag och lån för energibesparande åtgärder inom näringslivet beviljas i enlighet med den fördelning som redovisats i motionen intill . under /77, 5. bemyndiga regeringen att under /77 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med bidrag till framtagande av prototyper och demonstrationsanläggningar för industriell energianvändning och för energiproduktion m. m., som inberäknat löpande beslut innebär åtaganden om högst . /78 och högst . under /79, 6. att till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. för /77 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på , 1975/76: 2118 7. att under nytt anslag till Försöks- och demonstrationsanläggningar för energiproduktion för /77 anvisa ett reservationsanslag på . i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att till Vissa utbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte för /77 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 9. att som sin mening uttala vad som i motionen anförts om inriktningen av den framtida politiken för energiforskning och att till Energiforskning för /77 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på , 10. att till Kraftstationer m. m. för /77 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (avser kärnkraftverk) sänkt investeringsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. att avslå förslaget om anslag till Aktiebolaget : Stöd till svensk kärnkraftsindustri om , 12. att avslå förslaget om anslag till Lån till projektering av om . () i Glömminge