mot · FZ022110 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76: 2110 av m. fl. om offentlig kontroll av företagsfusioner, m. m. Vi ser med oro på den växande koncentrationen inom näringslivet. Alltmer av ägandet inom näringslivet samlas på ett fåtal händer, och de statliga ingreppen direkt i företagen blir allt fler. Denna utveckling hindrar maktspridning och decentralisering. Det är därför nödvändigt med åtgärder som bildar en effektiv spärr mot en fortsatt koncentrationsutveckling och som begränsar inflytandet för de nuvarande maktblocken. Till de åtgärder som enligt vår mening bör vidtas hör: Lagstiftningen mot monopol och karteller måste skärpas. En offentlig kontroll av större företagsfusioner bör införas. Rätten till befrielse från realisationsvinstbeskattning vid företagsfusioner bör avskaffas. De allmännyttiga stiftelsernas inflytande över näringslivet bör begränsas. Kontrollen över de multinationella företagen måste skärpas. Den graderade rösträtten för aktier bör inskränkas. I det moderna samhället är koncentrationstendenserna starka och påtagliga. De gör sig gällande på snart sagt alla samhällsområden inom förvaltning, inom näringsliv, inom organisationsväsende m. m. Stora enheter det må vara företag, kommuner, fackliga avdelningar eller något annat uppfattas som nödvändiga för att kunna fungera rationellt och för att kunna motsvara människornas anspråk. I vissa fall ligger det naturligtvis en del i det, men vad som lätt glöms bort är de mänskliga aspekterna i koncentrationsprocessen. Ofta är det de små den enskilde individen, det lilla företaget etc. som kommer i kläm mellan storföretag, storkommuner och stora organisationer. Avståndet mellan beslutsfattare och dem som berörs av besluten växer. Det blir allt svårare att upprätthålla en närservice av tjänster och arbetstillfällen. Inför stora och anonyma byråkratier känner sig den enskilde maktlös och har svårt för att hävda sina anspråk. 1 1975/76. 1975/76: 2110 Den växande koncentrationen inom det ekonomiska livet ser vi med särskild oro. Den hindrar maktspridning och decentralisering och försvårar allvarligt möjligheterna att upprätthålla sysselsättning och tillgodose behov av service i alla delar av landet. I en lång rad riksdagsmotioner har därför fört fram krav, som syftar till att förhindra privat och offentlig maktkoncentration samt skapa förutsättningar för ett decentraliserat näringsliv. Våra krav har bl. a. gällt: skärpt lagstiftning mot monopol och karteller, livskraftig sektor av mindre och medelstora företag, ökad kontroll av multinationella företag, medbestämmanderätt för de anställda, ingen statlig styrning av företagen inifrån. I denna motion tar vi upp maktkoncentrationen inom det privata näringslivet och vad som kan göras för att bryta den. Frågan om medbestämmanderätt för de anställda samt insatser för mindre och medelstora företag behandlas dock i separata motioner. Även mätt med internationella mått är ägandet i svenskt näringsliv starkt koncentrerat. visade att 17 större ägargrupper hade ett fast grepp om de svenska storföretagen. Undersökningen avsåg förhållandena . har det hänt en hel del. har det gått något av en fusionsvåg genom näringslivet. I medeltal har mer än 600 företag köpts upp av andra företag . Det är mer än dubbelt så mycket som . Både stora och små företag har berörts. Det finns ingen fullständig undersökning av samma slag som koncentrationsutredningens som visar hur bilden ser ut . Men tidningen redovisade en del material som i stora drag visar vad som hänt. Utvecklingen mot ett mer koncentrerat ägande har fortsatt. Ett par större ägargrupper har försvunnit, men nya har kommit till. Till dem hör staten, kommunerna och kooperationen. äger 25 maktgrupper en helt dominerande del av det svenska näringslivet. omsatte deras företag ca , dvs. mer än hälften av omsättningen i samtliga svenska företag, och antalet anställda i dessa företag uppgick till drygt en miljon människor. Det är av samtliga anställda inom svenskt näringsliv. har deras sysselsättningsandel ökat med ca en tredjedel. Veckans Affärers undersökning gällde i huvudsak utvecklingen fram 1975/76: 2110 Men också har det hänt viktiga saker på ägarsidan inom företagssektorn. Till hade mer än 600 företag köpts upp av andra företag, och mycket talar för att rekordsiffra 728 stycken kommer att överträffas. Delvis är de många företagsköpen resultatet av ett konstlat utbud, betingat av den väntade skärpningen av realisationsvinstbeskattningen. Men själva tendensen många fusioner kommer att stå sig ett bra tag framåt. Det allvarliga är emellertid inte bara att företag köps upp. Det har hänt . Men effekten av de många uppköpen förstärks av att det numera tillkommer så få nya företag. Utvecklingen mot ökad makt över näringslivet för några få grupper och mot en kraftig inskränkning av konkurrensen på viktiga sektorer kan, som vi framhållit i inledningen av motionen, inte accepteras från liberala utgångspunkter. Maktspridning och effektiv konkurrens är för oss självklara mål. Men den svenska ekonomin är en öppen ekonomi. En stor del av vad vi producerar måste avsättas genom export, och den delen måste öka . Också på hemmaplan är de svenska företagen tvingade att tävla med utländska konkurrenter. Vi är därför i utomordentligt hög grad beroende av att svenska företag är konkurrenskraftiga. Inom många branscher är förutsättningen för detta att de är stora åtminstone med svenska mått mätt. Man kan därför inte blunda för att det behövs stora företag och för att de är viktiga för ett effektivt näringsliv. Men denna insikt får inte leda till att man passivt åser hur makten över näringslivet samlas hos några få grupper eller hur konkurrensen på viktiga områden sätts ur spel. Det krävs därför åtgärder som bildar en effektiv spärr mot koncentrationen inom näringslivet utan att försvaga företagens konkurrenskraft. Några sådana föreslås i motionen. Skärpt lagstiftning mot monopol och karteller har begärt att den nuvarande konkurrensbegränsningslagen skall ses över och skärpas. Detta är nödvändigt mot bakgrund av den starka koncentrationsutvecklingen inom en rad branscher. På flera håll håller den på att leda till att det uppstår faktiska monopol. Denna utveckling kan mötas på olika sätt. Det är t.ex. viktigt att man försöker stärka konsumenternas ställning och rättigheter. har en rad betydelsefulla steg tagits i den riktningen. Nya lagar har införts; kraven på företagens information har skärpts; på det lokala planet har efter fleråriga krav från en konsumentverksamhet kommit till stånd etc. Men det finns utrymme 1975/76: 2110 för ytterligare åtgärder, och sådana föreslås från folkpartihåll i separata motioner. Det viktigaste medlet i kampen mot monopoltendenserna är dock en effektiv lagstiftning. I jämförelse med motsvarande lagar i andra länder framstår den svenska konkurrensbegränsningslagen som tämligen mild. Den amerikanska konkurrenslagstiftningen t.ex. bygger på principen att monopol inte skall tillåtas den s.k. förbudsprincipen och ger möjlighet att riva upp existerande monopol. Även inom Gemensamma marknaden bygger konkurrenslagstiftningen på denna princip. Den engelska lagstiftningen har s.k. omvänd bevisbörda, dvs. det åvilar berörda företag att visa att det inte föreligger någon konkurrensbegränsning. Samtliga dessa inslag saknas i den svenska lagstiftningen. Mot bakgrund av tendenserna till fåtalsdominans inom allt fler branscher är det nödvändigt med en ordentlig översyn och skärpning av den nuvarande konkurrensbegränsningslagen. Utgångspunkten för en sådan revision bör, som vi framhållit i andra sammanhang, vara att staten skall förfoga över effektiva instrument för att ingripa mot konkurrensbegränsningar. Det förutsätter bl. a. att man har möjlighet att förbjuda konkurrensbegränsande avtal och möjlighet att bryta existerande monopol. En ny lag måste också utformas med hänsyn till de multinationella företagen. En svaghet med den nuvarande lagen kom till synes vid fusionen mellan , då det s.k. cementmonopolet skapades. Trots att det var alldeles uppenbart att detta monopol skulle få en rad negativa effekter ansåg sig () inte ha möjlighet att ingripa. Skälet till det var att staten genom sin medverkan ansågs ha godkänt fusionen. Och en fusion som är godkänd av staten anses inte ha de skadliga verkningar som är förutsättningen för ingripande. Men ett monopol blir inte acceptabelt bara för att staten godkänner det. En ny lag bör möjliggöra ingripanden även mot statliga monopol eller monopol som godkänts av staten. Är 1974 beslöt med anledning av motioner från bl.a. att begära en översyn av konkurrensbegränsningslagen, och en sådan utredning har också tillsatts. Denna har fått tämligen allmänt hållna direktiv, vilka inte ger helt klara anvisningar om att en ny lag bör utformas så att konkurrensen skyddas. Enligt vår mening bör därför genom ett uttalande ge klarare riktlinjer för det fortsatta utredningsarbetet. har det skett en rad uppmärksammade fusioner mellan olika storföretag. Till de mest uppmärksammade hör förutom cementfusionen sammanslagningen av och , köp av Facit och Beijerinvests för 1975/76: 2110 värv av Pribo. Bara har det skett fyra större företagsfusioner. Åhléns och kommer att gå samman; har förvärvat och Ala, Papyrus har köpt Kopparfors, och Beijerinvest har tagit hand om . För var och en av dessa fusioner kan säkert åberopas starka skäl, inte minst mot bakgrund av att svenska företag internationellt sett är tämligen små. Men i samband med de flesta av de aktuella samgåendena har det också förekommit protester. De har ibland kommit från de anställda, ibland från minoritetsgrupper bland aktieägarna, och i något fall har också protester framförts i . Det berättigade i protesterna är ofta svårt att bedöma, särskilt som det inte, såvitt vi vet, i något fall gjorts något försök från det allmännas sida att bedöma de samlade effekterna för t.ex. konkurrensen inom berörda branscher, för ägarkoncentrationen inom näringslivet etc. Detta är enligt vår mening en allvarlig brist. Fusioner av den storleksordning som vi berört ovan har långtgående effekter. Sysselsättningen inom berörda företag kommer att påverkas; konkurrenssituationen på marknaden förändras etc. Det är därför en stor brist att det f. n. inte sker någon kontroll av åtminstone större företagsfusioner. Även på denna punkt skiljer sig från en del andra industriländer. Vi anser därför att det är angeläget att en offentlig kontroll av större företagsfusioner införs. I vissa sammanhang har föreslagits att de anställda skall ges ökade möjligheter att påverka företagssamgåenden. Mot det har vi ingenting att invända. Men detta är ingen ersättning för en ökad offentlig kontroll, eftersom staten har vidare och ofta andra intressen att bevaka än de anställda. Kontrollen av företagsfusioner bör enligt vår mening utövas av ett fristående organ. Närmast till hands ligger att ge det nuvarande ett vidgat mandat. NO bör få i uppdrag att automatiskt pröva alla större företagsfusioner med hänsyn till effekterna på bl. a. ägarkoncentration och konkurrens. Den närmare utformningen av en offentlig fusionskontroll bör övervägas av konkurrensutredningen. Det finns f. n. ett stort antal allmännyttiga stitfelser som har till ändamål att stödja forskning o.d. Deras betydelse för forskningen torde främst ligga i att de erbjuder ett alternativ och ett komplement till de statliga forskningsanslagen och därigenom främjar en fri forskning. Stiftelsernas värde ligger dock inte bara i att de stöder vissa från allmän synpunkt viktiga aktiviteter. Ett företags aktier kan genom arvskiften lätt spridas på så många händer att det blir mycket svårt att bevara en fast ledning över verksamheten. kan därmed vara ett instrument för sammanhållning av rationella företag och 1975/76: 2110 därigenom vara till fördel även för de anställda och för samhället i dess helhet. De allmännyttiga stiftelserna spelar emellertid också stor roll föl ägarkoncentrationen inom näringslivet. Genom dem kan vissa ägargrupper utöva ett betydande inflytande, ett inflytande som inom vissa branscher är dominerande. Denna starka maktkoncentration till vissa stiftelser när det gäller betydande delar av det svenska näringslivet har till stor del åstadkommits genom s.k. pyramidbyggande. Genom en relativt sett begränsad kapitalplacering i ett enda företag kan man kontrollera ett ganska stort antal företag med en omfattande förmögenhetsmassa (se nedan). Det kan som en arbetsgrupp inom 1969 framhöll i skriften Konkurrens och balans inte vara skäligt att enskilda personer skall kunna befästa och föra vidare makt över enskilda företag med hjälp av pengar som skänkts till allmännyttiga ändamål. Därför är det nödvändigt att begränsa möjligheterna att kontrollera företagsgrupper via allmännyttiga stiftelser. Men det är ingen lösning att föra in stiftelserna under statligt inflytande. Därigenom ersätts bara enskild maktkoncentration med statlig. Från liberala utgångspunkter är i stället frågan hur man skall kunna minska eller avskaffa det privata inflytandet via stiftelserna utan att detta leder till ökad statlig maktkoncentration eller försvårar den ideella verksamhet som de samhällsnyttiga stiftelserna bedriver. Vi vill förorda att man för att begränsa de allmännyttiga stiftelsernas inflytande inom näringslivet omstrukturerar styrelserna för dessa, så att stiftelsebildarnas inflytande begränsas. Det bör ske t.ex. genom att stiftelsebildarna får utse endast en mindre del förslagsvis en tredjedel av stiftelsens styrelse. En representant bör utses av staten och den övriga delen av styrelsen av exempelvis riksomfattande organisationer och institutioner, verksamma inom de områden som stiftelsen har till uppgift att främja. Därjämte bör ekonomisk expertis, utsedd av den regionala handelskammaren, tillföras styrelsen. Detta bör gälla sådana skattefria stiftelser som har en icke oväsentlig del av sina tillgångar placerade i aktier samt är av sådan storlek att de kan utgöra instrument för att utöva inflytande inom näringslivet. Med hänsyn till att en särskild utredning tillsatts, efter bifall i till en motion från , för att se över lagstiftningen om stiftelser framför vi inget yrkande i det här sammanhanget. Den graderade rösträtten för aktier I ett aktiebolag ger normalt en aktie en röst vid bolagsstämman. Det betyder att bestämmanderätten i bolagets angelägenheter beror på hur mycket kapital man satsat. Men det är möjligt att frångå denna huvudregel och dela upp bolagets aktier på flera serier med olika röstvärden. 1975/76: 2110 Möjligheten att förse aktier med olika röstvärden begränsades genom aktiebolagslag, så att ingen aktie får ha mer än tio gånger så många röster som annan aktie. Lagen fick emellertid inte retroaktiv verkan. I vissa av de största börsbolagen finns därför fortfarande aktieserier med bara 1/1 000 röst. I den av antagna nya aktiebolagslagen kvarstår bestämmelserna års lag oförändrade. Röstdifferentieringen i aktiebolag har ett nära samband med ägarkoncentrationen inom näringslivet. Det gäller framför allt möjligheterna till pyramidbyggande med hjälp av differentierade aktier. Ett investmentbolag kan t.ex. kontrolleras med 1/10 av aktierna (om övriga aktier har 1/10 röst). Investmentbolaget kan i sin tur äga rösträttsgynnade aktier i olika bolag, varvid det räcker med 1/10 av dessas aktier för kontroll (om övriga aktier i bolagen har 1/10 röst). Detta innebär att man med ett belopp av 1/10 gånger 1/10, dvs. ett belopp motsvarande 1/100 av aktiekapitalets värde i bolagen, indirekt kan kontrollera bolagen och uppväga de övriga av i dessa satsat kapital. visade hur de möjligheter som den graderade rösträtten ger systematiskt utnyttjas av de stora finansgrupperna för att befästa deras grepp om näringslivet. Det finns skäl som talar för ett system med graderad rösträtt för aktier. Arrangemanget tillkom ursprungligen för att skydda de svenska företagen mot utländska uppköp. Detta skäl har fortfarande viss giltighet. Ett annat skäl är att det med graderade aktier kan vara lättare att klara av företagarkonstruktioner genom de olika möjligheter beträffande inflytande som systemet ger. Dessutom kan hävdas att rösträttsgraderingen i många fall spelar ganska liten roll för maktfördelningen inom företagen jämfört med andra förhållanden. Reellt sett skulle man därför vinna ganska litet på en förändring. Vi anser dock att nackdelarna från koncentrationssynpunkt är så stora att det bör ske en fortsatt minskning av rösträttskillnaderna mellan olika typer av aktier. En maximering av rösträttskillnaden till förhållandet 1:3 skulle innebära en kraftig reducering av nuvarande möjliga disproportion mellan ekonomiskt risktagande och inflytande. En sådan minskad differentiering skulle kunna bidra till att minska maktkoncentrationen i näringslivet, som det ändå skulle vara möjligt att bibehålla det befintliga utlänningsskyddet. Vi vill därför föreslå en lagändring, så att företagen inte får utge aktier med lägre röstvärde än 1/3 av det röstetal som åsatts den aktietyp i företaget som har det högsta röstvärdet. Detta bör gälla också vid ny- och fondemissioner. I vad gäller redan emitterade aktier bör frågan belysas i samband med den översyn av aktiebolagslagstiftningen som vi påyrkat i annat sammanhang. 1975/76: 2110 De multinationella företagen Internationaliseringen av företagens verksamhet framför allt efter har skapat en ekonomisk maktkoncentration även på det internationella planet. De multinationella företagens starka ställning och speciella karaktär sammanhänger framför allt med svårigheterna att överblicka och kontrollera deras verksamhet i dess helhet. Viktiga beslut rörande etablering och nedläggning av företag, investeringar, produktion, vinstutnyttjande etc. fattas i allmänhet av moderbolaget. I kombination med att dessa företag bedriver verksamhet i flera länder skapas betydande problem för såväl anställda som nationella regeringar att få insyn i verksamheten och information om företagens planer. Med verksamheten förlagd till flera länder kan de multinationella företagen också utnyttja skillnader i beskattningen. Med hjälp av intemprissättning, royalties etc. kan vinsten tas fram i de länder där skattereglerna är mest gynnsamma. Den övervägande delen av handeln mellan industriländerna sker via de multinationella företagen. En stor del av deras export och import utgörs i sin tur av internleveranser inom samma företag. Denna del av den internationella handeln blir därmed relativt okänslig för traditionella ekonomisk-politiska medel, t.ex. ränte- och valutakursförändringar. De multinationella företagen förfogar över stora likvida tillgångar som rör sig relativt fritt över nationsgränserna, vilket bidrar till att öka instabiliteten i det internationella valutasystemet. Det grundläggande problemet är att de multinationella företagens verksamhet är internationellt orienterad, medan lagstiftning och andra kontrollmekanismer i huvudsak är nationellt inriktade. Det har i själva verket varit en viktig förutsättning för de multinationella företagens snabba tillväxt. De har kunnat planera sin verksamhet utan att känna sig bundna av nationella gränser och regler. Mot denna bakgrund är det uppenbart att en bättre kontroll av de multinationella företagen och deras verksamhet förutsätter såväl en samverkan mellan nationerna, både bilateralt och inom ramen för de internationella organisationerna, som ett samarbete mellan fackföreningsrörelserna i olika länder. I det senare fallet har en råd konkreta initiativ tagits för samordnade aktioner i olika länder mot multinationella företag, och inom de internationella fackliga organisationerna pågår ett intensivt arbete. Det är viktigt att de fackliga organisationernas insatser på området aktivt stöds. Därutöver bör bl.a. följande åtgärder vidtas: Ett internationellt organ för samråd, ömsesidig information och kontroll av multinationella företag samt en internationell konvention rörande internationella monopol och karteller bör upprättas. 1975/76: 2110 En särskild enhet med uppgift att följa de multinationella företagens verksamhet i bör inrättas inom industriverket. bör föreläggas förslag om utvidgad uppgiftsskyldighet för multinationella företag samt om beskattningen av multinationella företag. Med hänsyn till de överläggningar som pågår i olika internationella organ framför vi inget yrkande på den förstnämnda punkten. Slopad rätt till befrielse från realisationsvinstskatt Vid försäljning av aktier utgår normalt realisationsvinstskatt. Om aktierna har innehafts utgår en skatt av försäljningssumman. Vid försäljning av sådana aktier har dock regeringen vissa möjligheter att medge skattebefrielse, nämligen om en tillämpning av gällande regler kan antas hindra strukturrationalisering som är önskvärd från allmän synpunkt. Några klara riktlinjer för i vilka fall befrielse enligt denna regel skall beviljas finns inte. Det är naturligtvis svårt att avgöra vilken roll möjligheterna att medge befrielse från realisationsvinstbeskattning spelar för fusionsaktiviteten i näringslivet liksom vad ett slopande av denna rätt skulle betyda för framtida företagssammangående. Skäl kan anföras för att möjligheterna till skattebefrielse är viktiga för att företagssamgåenden skall komma till stånd. Men är det uppenbarligen så, att de flesta stora företagsförsäljningar är en god affär för både säljare och köpare och inte fordrar ytterligare stimulans från det allmännas sida. Av allt att döma finns det f. n. inte heller något behov av extra stimulanser för fusionsaktiviteten inom näringslivet. Denna ligger redan på en nivå som inger en del farhågor från koncentrationssynpunkt. Rätten att meddela skattebefrielse utövas av regeringen utan närmare insyn. Alla handlingar rörande befrielse från realisationsvinstbeskattning är hemligstämplade, och alla ansökningar förs i allmänhet i särskilda diarium över hemliga handlingar. Inte heller detta är öppet för insyn. Som vi påpekat ovan finns inte heller några särskilda riktlinjer för hur rätten att meddela skattebefrielse skall utövas. Inom tillämpas att döma av den redogörelse som gavs i betänkande 1973:20 en mycket lös praxis. Uppenbarligen spelar departementschefens personliga bedömningar från fall till fall en viktig roll. Den nuvarande ordningen är enligt vår mening mycket otillfredsställande. Skattebefrielse kan meddelas utan att har någon möjlighet att kontrollera hur denna rätt utövas, och några riktlinjer för den finns inte. Vi anser därför att nuvarande rätt att meddela befrielse från realisationsvinstbeskattning vid företagsfusioner bör avskaffas. Vissa av de yrkanden som framförs nedan kräver ändringar i lagtext. Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar dessa. 1975/76: 2110 Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi1 1. att uttalar a. att en offentlig kontroll av större företagsfusioner bör införas, b. att en ny konkurrensbegränsningslag bör utformas så att det blir möjligt att bryta existerande monopol, c. att förslag med denna inriktning föreläggs , 2. att hos regeringen begär a. att förslag om utvidgad uppgiftsskyldighet för multinationella företag föreläggs , b. att en särskild enhet inrättas inom industriverket med uppgift att följa de multinationella företagens verksamhet i . 1 (Se även motionerna 1975/76: 2111 och 2112). /ENKEL (fp)