mot · FZ02841 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 841 av i m. fl. om en statlig industrisatsning i Näringslivet i domineras av två stora bolag, och . Sysselsättningen är främst koncentrerad till massafabriker och järnbruk. Näringslivet i länet har alltså haft och har fortfarande en ensidig struktur. Många orter, s. k. bruksorter, domineras av en enda industri. Trots att produktionen ökat kraftigt vid de nämnda s. k. basindustrierna, har sysselsättningen inom dessa stagnerat . När det gäller skogsindustrin ägs den främst av samma bolag. Inom denna näringsgren har man inte ändrat produktionsprocessen för att få fram mer högförädlade produkter. är massa, papper och sågade trävaror de huvudsakligaste produkterna. Däremot har en kraftig strukturrationalisering skett inom branschen, flera fabriker har nedlagts och produktionen är i stort koncentrerad till . Krav på att bredda den värmländska industristrukturen genom startandet av statlig verkstadsindustri har vpk i fört fram i sitt näringspolitiska program. Kravet har haft anknytning till tankegångar som förts fram inom hela den värmländska arbetarrörelsen. Verkstadsindustrin har expanderat något men är fortfarande underrepresenterad i förhållande till riket i genomsnitt. Liksom övriga skogslän har haft en vikande befolkningsutveckling. minskade länets folkmängd med totalt ca 6 200 personer. Utflyttningen rörde sig dock om drygt 10 000 personer. Även skedde en stor nettoutflyttning. Främst har det varit unga människor som flyttat. Antalet äldre invånare har ökat i länet. Detta har i sin tur medfört att antalet födda varit färre än antalet döda i länet som helhet. har länet upplevt mindre befolkningsökningar. Att därav dra för stora växlar för framtiden torde dock vara svårt. gäller att det ensidiga näringslivet och dess brist på sysselsättningsmässigt expansiva delar har gett länet höga arbetslöshetssiffror. fanns 4 983 arbetslösa. 281 var sysselsatta i beredskapsarbete. Antalet lediga platser var 1116. Ur en tabell för åren 19681973 kan också utläsas att antalet lediga platser per 100 arbetslösa har legat betydligt under riksgenomsnittet. Vissa delar av länet har speciellt dåliga syssel 1975/76: 841 Främst i dessa delar finns ett stort antal pendlare. Vpk har i sina förslag till lösningar av regionalpolitiska problem hävdat att kraftiga styrmedel måste till för att föra över investeringar och industrier till sysselsättningsbehövande områden. Utslagsgivande blir dock, enligt vår mening, de rent statliga satsningarna. I Länsplanering 1974 för konstaterar också att de nuvarande lokaliseringspolitiska medlen inte är tillräckliga för att nå de regionalpolitiska målen. Nuvarande medel bör därför kombineras med medel av mer direkt styrande karaktär. Man säger också att ett ökat statligt inflytande över näringslivet måste kombineras med ett ökat statligt ansvar för att sysselsättningsmöjligheterna tryggas även genom statliga företagsetableringar i sysselsättningssvaga län. Statliga industricentra bör uppföras i . Skogsbolagens stora vinster på pappersmassa och papper har tydligen gjort att de inte intresserat sig för forskningsinsatser i större skala för att förädla träråvaran. är då det gäller avancerad träkemisk forskning efterblivet i förhållande till andra industriländer, t. ex. De värmländska bolagen har uppvisat rekordbokslut utan att detta lett till projekt baserade på nya idéer och produkter. Experter hävdar dock att råvarorna för högförädling redan finns, nämligen biprodukter inom massaindustrin såsom tallolja och terpentin. Genom ett utvecklat forskningsarbete skulle säkerligen nya konsumtionsvaror ur skogen som råvara kunna skapas. Från förekommer också en omfattande export av sågat virke. En statlig satsning på utvecklandet av nya produkter genom träkemisk forskning och förädling av det sågade virket skulle kunna ge arbetstillfällen i en utsträckning som helt skulle förändra sysselsättningssituationen för övre hälft. Planeringen för användandet av den svenska skogsråvaran har inte kännetecknats av någon större framsynthet. Enligt samstämmiga uppgifter kännetecknas situationen nu av råvarubrist, i varje fall en svacka i råvarutillgången. Detta talar enligt vår mening för en utveckling mot ett bättre utnyttjande av råvaran genom att också åstadkomma en högre förädlingsgrad utav densamma. Industrier för vidareförädling av träråvaran svarar alltså mot situationen på råvarumarknaden. 1975/76: 841 Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer hos regeringen om initiativ till en statlig industrisatsning i genom medel ur AP-fonden bl. a. för att genom en vidareförädling av träråvaran kunna vidga sysselsättningsmöjligheterna. (vpk) i (vpk) PER (vpk) (vpk) i TRYCKERI l»76 760043