mot · G00237 · 1976-12-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1976/77:22 om statsbidrag tili hemspråksundervisning för invandrarbarn m. m. I propositionen 1975/76:118 föreslogs riktlinjer för hemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning i och gymnasieskolan. I propositionen föreslogs inrättande av kommunalt reglerade tjänster som hemspråkslärare. Statens bidrag till dessa lärares löner skulle ske i form av ett schablonbelopp per elev och år. Denna lösning var lämplig, då det skulle varit svårt att för kommunalt anställda lärare använda de statsbidragsregler, som finns för statligt anställda i eller gymnasieskolan. Dessutom förutsattes i propositionen (s. 114) att senare skulle fä möjlighet att ta ställning till den närmare utformningen av statsbidragssystemet. I beslut förutsattes att schablonbeloppet skulle utformas så, att det i princip blev en oförändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun i vad avser . ändrade med sitt beslut förslaget i propositionen 1975/76:118 i den viktiga delen att hemspråkslärama blev statligt anställda. Därmed bortföll ett argument för den föreslagna statsbidragsregeln med schablonbelopp. I olika överväganden med anledning av propositionen 1975/76:118 diskuterades de ekonomiska effekter statsbidraget skulle fä i förhållandet stat till kommun. Däremot undersöktes ej kostnadsfördelningen mellan olika kommuner. I propositionen 1976/77:22 sägs att det övervägande antalet kommuner får en betydande resursförstärkning med de nu föreslagna schablonbeloppen. Vissa kommuner kommer däremot att förlora bidrag. Några kommuner har undersökt hur de föreslagna schablonbeloppen utfaller i förhållande till nu gällande regler i gymnasieskolan och . Vad avser gymnasieskolan blir förändringarna ganska små. I fråga om blir dessa dock betydande i vissa kommuner. Motionen kommer därför att i fortsättningen endast behandla de i propositionen föreslagna statsbidragsreglerna för . I kommun där 9,9 96 av befolkningen hade utländskt medborgarskap deltog vecka 5 413 elever i hemspråksundervisning. Kommunen tog ut . Propositionen medger 454. Här skulle en nerdragning behöva ske med eller drygt 16 96. + 23.4 96 i avgifter skulle detta betyda ca . I kommun var 10,4 96 av befolkningen utländska medborgare. Antalet invandrarelever i utgjorde i genomsnitt för /76 991. Av dessa deltog 389 i hemspråksundervisningen. Enligt skolkontorets beräkningar skulle kommunen enligt propositionen förlora ca . kommun skulle förlora ca . enligt samma lönekostnadsberäkning som använts för . I , där antalet utländska medborgare uppgick till 14,2 96, skulle propositionen innebära ett bortfall av ca eller ca /år. Antalet deltagande elever var 1 450. I skulle propositionen innebära en minskning av statsbidraget med ca /år. Här var antalet utländska medborgare 15,3 96. Vecka 1976 uttogs för hemspråksundervisning. Antalet deltagande elever var 902. Kommunens förlust blir eller med ovan använda lönekostnader ca /år. Trots övergångsbestämmelserna kommer vissa kommuner med många invandrare i kläm. Om propositionen godtas kommer vi att få en mycket besvärlig situation i vissa skolor. Ytterst drabbas eleverna och hela skolan. Sämre kunskaper i hemspråket gör att invandrareleverna får svårare att följa med i undervisningen och hela den pedagogiska situationen i skolan drabbas. En annan omedelbar följd av propositionen blir att skolstyrelserna tvingas säga upp ett antal invandrarlärare. Genom en undersökning gjord inom rektorsområde i var det möjligt att lite närmare studera hur propositionen slår i ett av de områden i landet som har största andelen invandrare. 1 rektorsområdet som omfattar 2 LM-skolor och en H-skola fanns 1 031 elever av vilka 355 eller drygt 34 96 är invandrarelever. Dessa elever hade 28 olika hemspråk. Tio språk representerades av endast en elev. Tre språk av 2-3 elever. Självklart leder detta till ett högt uttag av lärarveckotimmar. Nuvarande uttag i rektorsområde är . Propositionen ger 325. Att genom organisationsförändringar minska volymen av hemspråksundervisningen skulle medföra pedagogiska problem. Det är svårt att föra samman elever från skilda stadier och skilda språkgrupper. Samarbete med andra rektorsområden stöter på svårigheter, då målsmännen ogillar transporter till andra skolor. Dessutom finns i en stor rörlighet. 15/9-15/11 1976 fick rektorsområdet 35 nya invandrarelever. Ändå har skolledningen försökt pressa organisationen. Den polska elevgruppen som omfattar nio elever går i alla tre skolorna och representerar alla stadierna. Gruppen undervisas tillsammans trots att det är åldersskillnad mellan äldsta och yngsta elev. En del av barnen behärskar polska i tal och skrift, andra kan endast några ord. I vissa invandrartäta kommuner med en stabil befolkning och endast ett mindre antal nationaliteter representerade ger propositionen lika goda statsbidrag som nuvarande regler. Troligen spelar antalet hemspråk en mycket betydelsefull roll vid uttaget av lärartimmar. Andra orsaker som kan påverka uttaget av resurser är lärartillgång, information och lokalresurser. Skolorna är byggda utan att man räknat med det extra lokalbehov som all invandrarundervisning medför. Propositionen ger mindre resurser till de kommuner som har de största problemen med invandrarna och som får bära de största kommunala kostnaderna. Kommuner med ett mindre antal invandrare gynnas däremot. Då invandrarsituationen är så olika i skilda kommuner är det inte möjligt att konstruera ett schablonbidrag som slår rättvist. Utöver lärarlönerna medför invandrarundervisningen en ekonomisk belastning för kommunerna. Eleverna skall utöver vanliga läroböcker ha sådana på hemspråket, extra lokalbehov är betydande, extra insatser från skolhälsovård, kuratorer och psykologer kräver resurser och den ökade administrativa belastningen är avsevärd. Departementschefen anför i propositionen att det ej går att tillämpa ett enhetligt schablonbelopp för hela hemspråksundervisningen. Kommunerna tvingas alltså arbeta med tre olika statsbidrag för denna undervisning. Genom att godta propositionens förslag vad beträffar förskolan och gymnasieskolan men bibehålla nuvarande regler för statsbidraget inom påverkas ej kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Däremot bibehålles den nuvarande fördelningen mellan kommunerna till fördel, i förhållande till propositionen, för invandrartäta kommuner. Den orättvisa som propositionen innebär kan alltså rättas till genom en teknisk ändring av statsbidraget utan ekonomiska konsekvenser för staten. Om statsmakterna skulle vilja lägga ett ekonomiskt tak på hemspråksundervisningen är detta möjligt genom att införa ändrade regler för gruppstorleken. I så fall drabbas alla kommuner ungefär lika. Motionens förslag kan medföra den nackdelen att det eventuellt kan bli svårare att styra resurser till förskolan. Genom ett generöst regelsystem för samarbetet mellan förskola och grundskola bör dock detta problem kunna lösas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att statsbidrag till hemspråksundervisning i skall utgå enligt nu gällande regler.