ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021872 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ungdomsledarpraktik som beredskapsarbete Under lågkonjunkturåren 1972 och 1973, då ungdomsarbetslösheten var relativt hög i landet, anordnade länsarbetsnämnderna beredskapsarbeten av olika slag för ungdom. Ett på flera sätt lyckat inslag i denna aktivitet var den ungdomsledarpraktik med arbetslivsorientering som genomfördes i samarbete med olika slag av ungdomsorganisationer. Förvisso kunde inte denna verksamhet, som tillgreps i ett pressat läge, genomföras helt friktionsfritt, men erfarenheten och viss statistik pekar på att den var ett värdefullt inslag i bekämpandet av den dåvarande tillfälliga ungdomsarbetslösheten. De allra flesta ungdomar som fick förmånen av denna praktik, parad med utbildning, lyckades efter denna erhålla goda, fasta arbeten. I de flesta fall erhölls dessa arbeten inom organisationerna där de praktiserat eller i nära anslutning därtill. Denna praktik förde inte bara det goda med sig att ett antal ungdomar erhöll meningsfull sysselsättning, utan den var ett värdefullt inslag i föreningslivet. Praktiken hade en positiv effekt även så till vida att ett ganska stort antal ungdomar fick värdefulla erfarenheter av ungdomsarbete, vilket en del av dem fick användning av i det fortsatta arbetet och en del använde i ett fortsatt fritidsarbete med ungdomsfrågor. Vi upplever åter en uppgång av ungdomsarbetslösheten, varför en upprepning av denna ungdomsledarpraktik i någon form bör vara lämplig att genomföra. De olika länsarbetsnämnderna, som känner trycket från ungdomarna hårt, torde inte ha något att erinra emot att åter anordna denna form av praktikarbete. regler ger inte nu utrymme för detta. Vi anser att dagens situation på arbetsmarknaden ger oss anledning föreslå att regeringen får i uppdrag att föranstalta om att , som inslag i bekämpandet av ungdomsarbetslösheten, genomför någon form av här skisserad tillfällig verksamhet tillsammans med olika slag av ungdomsorganisationer. Erfarenheterna torde kunna utesluta större misstag. Under dessa år utbetalade . till dem som erhöll detta beredskapsarbete, en lön som i för oss kända fall organisationerna ej byggde på med extra påslag. En lön på . torde i nuvarande läge inte vara tillräcklig om man vill nå en tillfredsställande omfattning på ett arbetsmarknadsinslag av detta slag, varför en uppräkning av denna summa är nödvändig. kan också tänkas att ett helt annat system för bidrag bör utarbetas. Med tanke på att ungdomsorganisationerna i de flesta fall har en dålig ekonomi torde emellertid bidraget behöva ligga mycket nära marknadslönerna för ungdom. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att den förutom redan vidtagna åtgärder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten även söker få till stånd någon form av ungdomsledarpraktik med utbildningsinslag i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · FZ021873 · 1976-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om ett industriellt utvecklingscentrum i norra har alltsedan stenindustrin lamslogs och nära nog upphörde kämpat med sysselsättningssvårigheter. Avfolkningen har varit stor. Ungdomen har tvingats att söka arbete på andra orter. Åldersfördelningen i kommunerna har blivit snedvriden. Antalet åldringar som uppbär pension är i Tanums och kommuner av befolkningen och är därmed det högsta i landet. tillhör det yttre stödområdet och är sålunda berättigat till statligt stöd för industrilokalisering. Intresset för regionen med dess förmånliga läge vid isfria västkusthamnar har varit stort, men med hänsyn till den fysiska riksplanens intentioner att norra kustområde icke får utnyttjas för miljöstörande industri har detta medfört att intresserade industriföretagare måst söka sig till andra platser i vårt land, där icke riksplanen varit hinder för lokalisering. är enligt riksdagsbeslut primärt rekreationsområde. För att uppfylla förväntningarna på ett sådant område är det bl. a. nödvändigt att näringslivet får tillfälle att utvecklas och att den bofasta befolkningen tillförsäkras varaktiga arbetstillfällen. Ett industriellt utvecklingscentrum för norra skulle utan tvivel medverka till att företagare med icke miljöstörande tillverkningar kommer att etablera sin verksamhet i norra . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om utredning av möjligheterna att inrätta ett industriellt utvecklingscentrum i norra . () ()
mot · FZ021874 · 1976-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om införlivande av kommun med det allmänna stödområdet Inom tillhör kommunerna det allmänna stödområdet. Motivet för att dessa kommuner ingår i stödområdet är att de haft en stark försämring av sysselsättningsmöjligheterna och att en kraftig befolkningsminskning ägt rum. Denna negativa utveckling har ännu inte kunnat definitivt vändas men har dock en mindre befolkningsökning ägt rum. Till detta har medverkat såväl det stöd som enligt de regionalpolitiska reglerna har utgått till företag som specialtillverkningar. Vid beslut om principerna för hushållning med mark och vatten angavs tre geografiskt avgränsade områden, som var av sådant värde att de skulle speciellt skyddas. Ett av dessa var norra från till norska gränsen. Inom detta område skulle naturvårdens och friluftslivets intressen i första hand tillgodoses. Trots de naturliga förutsättningar för industriell verksamhet som finns på olika platser, bl. a. i form av hamntillgångar, skulle området hållas fritt från miljöstörande verksamhet. Utöver de tre inledningsvis nämnda kommunerna ingår i den s. k. obrutna kustens område även kommunen (se bif. karta). Eftersom förhållandena inom dessa nordbohuslänska kommuner är likartade bör även kommun ingå i stödområdet. näringsliv domineras av jord- och skogsbruk samt de specifikt bohuslänska näringsgrenarna fiske, konservindustri och stenhuggeri. Samtliga näringsgrenar minskar, och speciellt svåra är problemen för fisket och därmed konservindustrin. Stenhuggeriet har redan minskat kraftigt. Kommunen är därför i starkt behov av nya sysselsättningsmöjligheter för att kunna vara en värdefull del av den obrutna kustens rekreationsområde. För att ett område skall kunna fungera såsom avses i planeringen av rekreationsområden måste det ju finnas ett tillräckligt stort åretruntverksamt näringsliv. När då näringslivet viker, såsom skett i , så att antalet yrkesverksamma minskat från 5 000 till ca 3 200 måste resurser till för att vända utvecklingen. I avvaktan på att eventuellt nya förutsättningar för den regionalpolitiska stödverksamheten införs, bör kommunen ingå i det allmänna stödområdet, så att de inom detta tillämpliga stödformerna kan användas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kommun skall ingå i det allmänna stödområdet. . () i () ()
mot · FZ021875 · 1976-01-26 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:84 med förslag till lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen, m. m. I proposition 1975/76:84 föreslås lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen. Lagen föreslås emellertid ej gälla vid tillsättning av statlig tjänst. Det är angeläget för de arbetssökande att få kännedom även om vilka statliga tjänster som är lediga. Det är vidare angeläget att också staten omfattas av lagen med hänsyn till önskemålet om största offentlighet vid tillsättandet av tjänster för att riskerna för och ogrundade misstankar om mannamån skall minimeras. De statliga myndigheternas skyldighet att anmäla ledig plats till arbetsförmedlingen regleras nu i cirkuläret (1974:534) om anmälan av personalantagning m. m. AMS har föreslagit att statliga tjänster skall anmälas i större utsträckning och att detta i regel skall gälla även högre tjänster (F 18 och högre). Enligt min mening bör av ovan angivna skäl de av AMS föreslagna reglerna intagas i lagen. Det är angeläget att, för att undvika byråkrati och blankettraseri, de uppgifter som skall inges till arbetsförmedlingen inte görs mer omfattande än vad som är nödvändigt. Av departementschefens (s. 104) uttalande att döma kan det bli fråga om ett omfattande informationsmaterial. Departementschefen säger sålunda att de arbetssökande har rätt till en utförlig information om arbetsuppgifter och arbetsvillkor. Jag delar självfallet denna uppfattning, men en del av denna information kan och bör lämnas vid den arbetssökandes kontakt med arbetsgivaren. Enligt 4 § skall närmare föreskrifter om vilka uppgifter anmälan skall innehålla meddelas av regeringen eller av myndighet som regeringen bestämmer. bör ge regeringen till känna att reglerna härom utformas så, att uppgiftslämnandet kan göras enkelt och smidigt, som regel per telefon. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att 1. beslutar att även statliga tjänster, som föreslagits av AMS, skall anmälas till arbetsförmedlingen, 2. ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler som möjliggör att uppgiftslämnandet kan göras enkelt och smidigt.
mot · FZ021877 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om arbetsmarknadsunderstöd till studerande Endast medlemmar i erkänd arbetslöshetskassa kan erhålla understöd från arbetslöshetsförsäkringen. Högskolestuderande som avslutat sin utbildning kan däremot under vissa förutsättningar erhålla arbetsmarknadsstöd. Som krav har bl. a. uppställts att vederbörande stått till arbetsmarknadens förfogande , vilket naturligtvis varit en begränsning för nyutexaminerade utan första anställning. 1 direktiven till utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring framhålls bl. a.: Enligt min mening måste utredningens överväganden beträffande ersättningsbeloppet till nytillträdande på arbetsmarknaden bli beroende av flera faktorer, såsom vilka kvalifikationskrav som föreslås för rätt till ersättning samt ersättningsbeloppens storlek i andra former av kontantstöd och under hänsynstagande till inkomstsituationen före inträdet på arbetsmarknaden. Det är också angeläget att ersättningssystemet utformas så att inte personer som genom arbetslöshet förlorat inkomst får lägre ersättning än arbetslösa som tidigare saknat förvärvsarbete. Det är angeläget att utredningen vid utformningen av den allmänna arbetslöshetsförsäkringen beaktar de speciella förutsättningar som gäller för nyutexaminerade personer med lång utbildning och som inte kunnat få någon första anställning. Det skydd som samhället nu erbjuder, kontant arbetsmarknadsstöd, KAS, har en karenstid på en månad från och med den dag man anmäler sig på arbetsförmedlingen. måste man stå till arbetsmarknadens förfogande. Systemet innebär t. ex. att man ej kan leva på studiemedel. KAS talar inte om hur de som kvalificerar sig för understöd skall finansiera sitt uppehälle . En grupp som drabbas hårt av den långa karenstiden är de studernade vid universitet och högskolor. Strukturen i de högskolestuderandes sammansättning har genomgått stora förändringar. Den traditionella ungdomsstudenten har bytts ut mot en något äldre med arbetslivserfarenhet. De ekonomiska åtagandena ökar oftast i samband med ökad ålder. Ett ekonomiskt avbräck kan därför få drastiska följder. Det är först när den enskilde står med sitt examensbevis i handen som de långtidsutbildade blir attraktiva på arbetsmarknaden. Den tid det kan ta att få ett arbete överstiger ofta . Även de som lämnar gymnasieskolan och kan ha ekonomiska svårigheter , om inte föräldrarna kan klara av uppehället. Även ungdomsarbetslösheten stiger, och det behövs ordentliga åtgärder för att trygga de arbetslösas ekonomiska situation. I samhällen som kräver ekonomisk självständighet kan det ej anses vara tillfredsställande att försörjningen ej är tryggad under en månads karenstid för kontant arbetsmarknadsstöd. Karenstiden borde sänkas . utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring bör ta upp frågan om hur försörjningen skall . Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att sänka karenstiden för kontant arbetsmarknadsstöd för de studerande . () PER-ER1C RINGABY (m)
mot · FZ021879 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1879 om arbete för gravt handikappade ungdomar på den öppna arbetsmarknaden Ungdomarmed svåra rörelsehinder, syn- och hörselskador beredes numera möjlighet till högre studier och kvalificerad yrkesutbildning. ställs elevassistenter till deras förfogande. Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel åt handikappade tar fram hjälpmedel och läromedel som möjliggör för dem att deltaga i undervisningen i vanliga skolor och utbildningsinstitutioner. Till detta medverkar också den personliga service som ställs till förfogande genom Styrelsen för vårdartjänst. Utbyggnaden av färdtjänsten och fria tekniska hjälpmedel har också bidragit till att ungdomarna kan göra en full insats . När utbildningen är avslutad möter dessa ungdomar stora svårigheter att erhålla arbete. De uppgifter som de med goda betyg klarar anses nu när de söker arbete inte vara möjliga för dem att utföra i arbetslivet trots att stödinsatser står till förfogande. Sålunda kan lämna ersättning till arbetsbiträde, ombyggnad av arbetsplatser, arbetstekniska hjälpmedel, transporthjälpmedel m. m. Statistiken visar att antalet förtidspensionärer, inte minst bland unga handikappade, ökat oroväckande . I stället för arbete erbjuds sålunda handikappade ungdomar förtidspension, vilket inte är tillfredsställande för vare sig dem själva eller samhället. Det måste vara möjligt att genom individuell arbetsförmedling för denna grupp arbetssökande förhandla sig fram till arbetsplaceringar inom såväl offentliga som enskilda verksamheter. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att hos regeringen begär att särskilda åtgärder vidtas för att bereda gravt handikappade ungdomar arbete på den öppna arbetsmarknaden. 1* 1975/76. 3 sami Nr 1878-1885
mot · FZ021880 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1880 om översyn av lånereglerna för handikappads inköp av bil De nu föreslagna förbättringarna i vad gäller bidrag till motorfordon för handikappade betyder för vissa grupper att det blir lättare att finansiera ett bilinköp. Trots relativt goda inkomster drar handikappet med sig dryga merutgifter. Detta betyder att man trots bidraget måste finansiera inköpet med hjälp av lån. Särskilt gäller detta den grupp som på grund av sitt handikapp tvingas inköpa större och därmed väsentligt dyrare bilar. Budgetpropositionens förslag i fråga om kompletterande lån till motorfordon innebär jämfört med nu gällande bestämmelser en väsentlig försämring. Förslaget innebär att handikappade personer i fortsättningen hänvisas till bank för att erhålla lån. Konsekvensen för många handikappade kan bli att de tvingas sluta sin anställning - därest lån inte beviljas - därför att de är beroende av en bil för att komma till arbetet. Då bilen är en förutsättning för att den handikappade skall fungera i sin arbetssituation och ett medel till att över huvud taget främja integreringen i samhället, måste möjligheterna till lån förbättras. 1 det föreliggande förslaget kan lån utgå endast i de fall vederbörande fått bidrag till själva bilen. Med tanke på den relativt snäva övre inkomstgränsen, som enligt förslaget kommer att bli , kommer en grupp med inkomster över nämnda belopp att i motsats till vad som är fallet helt utestängas från möjligheten att erhålla lån. Mest kännbart kommer detta att bli för den grupp handikappade som har en inkomst . och som är i behov av en större, kostnadskrävande bil. Den större och dyrare bilen är i vissa fall nödvändig för att bilen skall kunna förses med den mer avancerade utrustning som ett gravt handikapp kan kräva. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av lånereglerna för personer med handikapp för inköp av bil, så att rätten till lån liksom f. n. även skall gälla dem som beviljats bidrag enbart för handikappkompenserande ändringar och anordningar.
mot · FZ021885 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1885 av m. fl. om vidgad möjlighet till praktikanställning har från sysselsättningssynpunkt klarat nuvarande lågkonjunktur relativt bra. Detta gäller arbetslösheten totalt. Då det gäller ungdomens situation är däremot förhållandena betydligt besvärligare. Antalet arbetslösa ungdomar mellan var enligt arbetskraftsundersökningarna 31 000 eller 4,6 96. Detta skall jämföras med en total arbetslöshet på 1,7 96. En av orsakerna till ungdomsarbetslösheten är de arbetssökandes bristande arbetslivserfarenhet. Motsvarande problem gäller även äldre som varit arbetslösa . Ett sätt att underlätta ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden vore att öka möjligheterna att erhålla praktikanställning. Socialdemokraterna tar upp denna fråga i sitt valmanifest och kräver att varje ung människa skall erbjudas antingen arbete eller praktik och utbildning. Ett problem vid praktikanställning är frågan om vad som skall betraktas som praktik. Detta har betydelse eftersom anställning är tillåten då det gäller praktik. I flertalet andra fall är korttidsanställning förbjuden enligt lagen om anställningsskydd. Företagare i mindre och medelstora företag har ofta en vilja att hjälpa arbetslös ungdom. På grund av Åmanlagen vågar de inte anställa dessa ungdomar och ge dem erfarenhet från arbetslivet. Företagarnas villighet att anställa dessa ungdomar skulle öka betydligt, om tolkningsproblemet angående vad som är praktik skulle försvinna. Man bör därför föreskriva att all anställning upptill exempelvis 12 månader skall kunna räknas som praktikanställning. Detta bör gälla ungdom . Åldersgränsen bör sättas för att denna regel inte skall vara en väg att kringgå lagen om anställningsskydd. En annan grupp av arbetssökande, som likaså har behov av arbetslivserfarenhet för att öka möjligheterna för fast anställning, är de som genomgått utbildning. Det kan vara fråga om akademiker eller personer som genomgått arbetsmarknadsutbildning. Dessa grupper bör ha rätt till praktikanställning oavsett ålder enligt de ovan föreslagna reglerna. 1975/76: 1885 Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om ändring av 5 § lagen om anställningsskydd för att bereda vidgad möjlighet till prak PER () i Gäddvik med vad som anförts i motionen.
mot · FZ021887 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76:1887 med anledning av propositionen 1975/76:84 med förslag till lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen, m. m. I propositionen 1975/76:84 framläggs bl. a. förslag till lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen. Anmälningsskyldigheten skall med vissa undantag i princip gälla inom alla yrkesområden och omfatta alla anställningar. Jag anser, i likhet med flertalet av de remissinstanser som yttrat sig över utredningens förslag, att arbetsförmedlingen bör få ökad kännedom om lediga platser genom en vidgad platsanmälningsskyldighet för företagen. Regeringen föreslår att ett system med lagstadgad skyldighet att anmäla lediga platser försöksvis införs i tre län, nämligen , och . Förslaget om en försöksverksamhet sätts för den skull inte i fråga. Emellertid bör vissa ytterligare inskränkningar i anmälningsskyldigheten - utöver dem regeringen föreslår - införas. Flera skäl talar enligt min mening för att mindre företag undantas från anmälningsplikten. Dessa är relativt sett hårt belastade av plikten att förse myndigheter med uppgifter och anmälningar av skilda slag. Ytterligare en generell anmälningsskyldighet skulle uppfattas som ännu en sten på redan tung börda - särskilt som den kan förutses innebära en formalitet utan reellt värde för företaget. Av skäl som här anförts bör därför företag med färre än 20 anställda undantas från den obligatoriska anmälningsplikten. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att den obligatoriska skyldigheten för arbetsgivare att till offentlig arbetsförmedling anmäla ledig plats inte skall gälla företag med färre än 20 anställda. . () i
mot · FZ021890 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76:1890 av i m. fl. om rätt för sammanboende till AMS-bidrag Enligt nu gällande riktlinjer och bestämmelser kan AMS-bidrag utgå till arbetssökande och familjeförsörjare i form av bortavistelsebidrag, hyrestillskott, starthjälp och flyttningskostnader m. m. De bestämmelser som reglerar detta är till vissa delar föråldrade, bl.,a. när det gäller om vederbörande familjeförsörjare är gift eller sammanboende. Vad som egentligen menas med sammanboende synes icke vara helt tolkningsmässigt klart uttalat. Detta medför en rad komplikationer för den det vederbör och som drabbas av ett beslut som medför att inga bidrag utgår. Till saken hör också att arbetsförmedlingar och länsarbetsnämnder tolkar bestämmelserna olika, vilket i sin tur medför ytterligare förvecklingar. kan därför besluten ute i landet bli helt snedvridna. De bestämmelser som reglerar och definierar begreppet sammanboende tolkas även olika inom nu rådande system. Som exempel kan nämnas att i bestämmelser om utbildningsbidrag tog man tidigare hänsyn till sammanboendes inkomst - alltså även sammanboende utan barn. Två vuxna personer som sammanbor utan barn har helt naturligt gemensam ekonomi med bostad, möbler, husgeråd och annat som ingår i det direkta hemmet. Dessa två kan med andra ord anses bidra till varandras försörjning, och de kan också erhålla statligt bosättningslån. Andra statliga myndigheters definition av begreppet att bidra till någons försörjning kan vara följande om man ser det från skatteteknisk synpunkt. Om de båda sammanboende utan barn på grund av sysselsättningsskäl tvingas bo åtskilda på var sin ort, får följdriktigt avdrag ske i självdeklarationen, med hänsyn till att ovannämnda situation förorsakat fördyrade levnadsomkostnader. Eftersom bestämmelserna tolkas olika ute i landets länsarbetsnämnder - ett exempel är kontra - bör en översyn av gällande regler ske och en närmare definition av begreppet sammanboende göras, som de statliga myndigheterna bör åläggas gemensamma nämnare i detta sammanhang. Alla sökande bör få samma svar på frågan huruvida de är berättigade till bidrag eller inte, oavsett var de bor i landet. Därför bör en översyn av gällande bestämmelser ske och en ändring göras i kungörelse AMK 115 § 1 stycket betr. begreppet familjeförsörjare. har till uppgift att främja sysselsättningen och underlätta anpassningen till ett nytt yrke och till en ny bostadsort. Därför bör en likartad tolkning ske, oavsett vilken länsarbetsnämnd som än be 1975/76: 1890 handlar ansökan om bidrag till bortavistelsebidrag, hyrestillskott samt ansökan om starthjälp som familjeförsörjare. Med hänsyn till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att motionen överlämnas till familjelagssakkunniga för en översyn som syftar till en likartad definition av begreppet sammanboende. HANS () i