mot · G002878 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77: 878 av m. fl. om de svensk-japanska kontakterna inom teknik och vetenskap för forskning och utveckling (SJF) bildades av , och i syfte att stärka de svensk-japanska förbindelserna. SJF.s huvuduppgift är att främja kontakterna inom teknik och vetenskap mellan industrier, organisationer och institutioner. Dessutom ser SJF som en väsentlig uppgift alt bredda kunskapen om japanska sedvänjor och japanernas funktion i företag och samhälle. Ökade japanska kontakter - nu av vital betydelse för svensk industri Den industriella utvecklingen i var som känt imponerande . Uppbyggnaden av stål-, skeppsbyggnads-, textil-, bil-, kemisk och elektronisk industri har åsamkat de västerländska industrierna stora problem på grund av den växande japanska exporten. Denna uppgick till ca 240 miljarder Skr, importen tili ca . Den japanska bruttonationalprodukten var 1975 2 230 och beräknas 1985 till . Expansionstakten inom japansk industri som det varit 12-14 \> beräknas dämpas till reellt 7 "<> räknat i BNP. Även så kommer att vara det rikaste landet i världen. Den japanska utvecklingen kommer med stor sannolikhet att dra med sig grannländerna vid . Somliga anser också att nästa århundrade blir "århundrade". Den stora satsning på teknisk utveckling som japanerna inledde dels genom uppköp i stor skala av utländska licenser, dels genom eget utvecklingsarbete har börjat ge påtagliga resultat. Japanerna har satsat särskilt hårt på framtidsområden som polymerkemi, elektronik, energi, havsteknik, transportteknik och miljöprocesser. Det målmedvetet bedrivna tekniska utvecklingsarbetet gör att mankan förvänta sig ett starkt ökat utbud av teknisk know-how från . Den effektiva kopplingen mellan centralt understött utvecklingsarbete och industrins satsningar är speciellt intressant ur svensk synvinkel. Organ som () har en central roll i att ta initiativ till tekniskt nyskapande. SJF har redan väl etablerade kontakter med och övriga centrala japanska förvaltningsorgan liksom med det mäktiga industriförbundet . Härigenom kan svensk industri på ett tidigt stadium tillföras värdefulla impulser och teknisk know-how. Del teknologiska kunnandet har bl. a. givit upphov till produkter sorn är konkurrenskraftiga inte bara i vad gäller pris utan i högsta grad också kvalitetsmässigt. Man har exempelvis utvecklat ett unikt system, "kvalitetscirkelrörelsen". för att höja produkternas kvalitet - ett system som bör vara av största intresse för svensk industri. Ett ökat utbud av japanska licenser och patent kommer att erbjudas utländsk industri, något som redan börjat märkas. För svensk industri kan det vara värdefullt att ingå samarbelsavtal med japanerna baserade på lieensoch patentöverenskommelser. Detta kan innebära tillverkning av nya produkter i . Den japanska importen måste ökas. Detta är man helt klar över på officiellt japanskt håll. Man har redan börjat lätta på importrestriktionerna. export till uppgick till 199 milj. kr., vilket endast motsvarar 1,1 "<> av vår totala export. Importen från var 384 milj. kr. Med tanke på att har över 110 miljoner invånare på västerländsk levnadsnivå bör det finnas ett betydande utrymme för ökad svensk export. Betydande satsningar måste dock göras av den industri som vill exportera till . Exportsatsningar från medelstora och mindre industriföretag måste ofta ske kollektivt genom företagsföreningar och andra organ. I vissa fall kan en etablering i ge den språngbräda som erfordras. Språksvårigheter och olikheter i kulturella och sociala traditioner måste dock överbryggas. SJF kan här genom sina redan etablerade kanaler ge enskilda industrier råd. En utbildningsexplosion äger rum i . Av en ungdomskull går 97 "c> genom gymnasium och av dessa går till de 450 universiteten och högskolorna. För vuxna är fortbildnings- och omskolningskurser i företagens regi legio. är på god väg in i informationssamhället, del så kallade postindustriella samhället. Den japanska utvecklingen är annorlunda än vår. Kulturella och sociala mönster påverkar arbetslivet och inställningen till företaget. Detta ger en utveckling som på många sätt är mer avancerad lin vår egen. En förutsättning för att vi på svensk sida på bästa sätt skall kunna tillgodogöra oss den snabba utvecklingen i är en ökad förståelse för och en god kunskap om det japanska samhället och om de japanska företagens sätt att fungera. Kommande delar redovisar översiktligt SJF:s verksamhet. Tiil näringsutskottet har bilagorna 1-5 beträffande styrelse och genomförda aktiviteter översänts. SJF:s målsättning är att successivt bygga upp sin verksamhet till att vara ett forum för svensk-japanska kontakter inom näringsliv och forskning och att förbättra kunskapen om i vid bemärkelse. Förankring av stiftelsens verksamhet till industrier, statliga organisationer och teknisk-vetenskaplig utveckling skedde genom valet av huvudmännen-Sveriges industriförbund. och (). SJF:s sekretariat knöts från starten till IVA som även handhar administrationen av teknisk-vetenskapliga attachékontor i skilda länder. Det var därlor naturligt att attachén i även blev SJF:s kontaktman i . Därmed förfogar SJF över en viktig kontakt- och informationskälla. SJF:s verksamhet i har numera utökats med ett kontaktkontor i , där professor , polymerkemist och utländsk ledamot av IVA, är chef. med SJF bildades också 1971 en japansk systerorganisation, (), stödd av den mäktiga industriorganisationen . 1 JSF sitter på traditionellt japanskt vis ett 50-tal dignitärer, bland andra professorer och direktörer för storföretag. Härigenom finns goda möjligheter att snabbt få kontakt in i de japanska företagen. JSF:s sekretariat leds av professor vid Japanese Instilute for Social Studies in tJISS). SJF.s verksamhet har koncentrerats på sex programdelar: Formerna för arbetet inom dessa områden har successivt prövats inom de ramar som SJF:s resurser medgivit. Konferenser och mölen arrangeras av SJF inom olika för näringslivet aktuella teknikområden under medverkan av japanska specialister, oftast företagsrepresentanter. Ämnesområden som behandlats är bland annat forskningspolitik. teknikvärdering, tekniska prognoser, kemiteknik, innovationsproblematik. miljövårdsfrågor, robotteknik, transportmedel och avfallsåtervinning. Delegationsresor för svenska specialister lill initieras pch planeras av SJF inom speciellt komplicerade teknikområden. har ett flertal sådana resor ägt rum bl. a. inom polvmerkemi och robotteknik. planeras en delegation inom området avancerad teleöverföringsteknik. Stipendier lill framstående svenska specialister liksom lill yngre tekniker och forskare har visat sig vara av stort värde för all inhämta fördjupad kunskap inom särskilt intressanta teknikområden. Värdefulla prsonkontakter har också skapats. Stipendiater även inom näringslivet utgör ofta kärnan kring vilken ett samarbete byggs upp. planeras ett stipendieprogram . Förutom det ordinarie stipendieprogrammet är utsändandet av s. k. industristipendiater av intresse. Härvid skapar SJF kontakter med de japanska industrier och institutioner, där stipendiaten skall arbeta, medan industrin betalar själva stipendiet. Samarbetsprojekt kan bli resultatet av någon av de ovan beskrivna programpunkterna. Samarbetet kan ske på företags- eller institutionsnivå. har tre större samarbetsprojekt initierats inom polymerteknologi, effekter av kadmiumutsläpp samt miljöföroreningar förorsakade av röksgasnedfall. Samarbete synes nu möjligt inom teleöverföringsteknik. Informations- och kontaktförmedling är en viktig del av SJF:s verksamhet. I samarbete med () startade SJE en föreläsningsserie ont japansk företagsplanering, investeringspolitik, försälj ni ngsst rategi, personalfrågor nt. Denna serie kommer all fortsättas under innevarande år. Genom nyhetsbladet JAPAN-Nytt presenteras aktuell utveckling inom japansk industri, teknik och forskning. SJF gav 1974 ut temaboken utveckling i och planerar att 1977 ge ut en annan temabok om Japanskt företagande, som bygger på ovannämnda föreläsningsserie. Vidare publicerar SJF löpande rapporter från möten och konferenser. SJF har också tagit initiativ till undervisning för tekniker i japanska språket och japanologi vid . SJ F:s verksamhet har delvis varit av forsökskaraktär. vilket medfört att någon fixerad finansieringsform inte har etablerats. Man har sökt och erhållit anslag från en rad olika håll. Detta gör att SJF:s finansiering ärmycket komplex, vilket innebär svårigheter för den långsiktiga planeringen och utgör en svår belastning i sekretariatets löpande verksamhet. På svensk sida har stiftelsen fått anslag från styrelsen för teknisk utveckling (STU). Statens naturvetenskapliga forskningsråd (NFR) samt av fondmedel motsvarande ca . Enskilda industrier har också tillskjutit ca . Från japansk sida har ett mindre stöd erhållits från en nybildad japansk fond. () med uppgift att ge initialstöd lill verksamhet som gagnar internationellt utbyte och förståelse. /76 begärde SJF finansiering av verksamheten direkt över statsbudgeten, vilket dock inte togs upp i statsverkspropositionen . Däremot undertecknade riksdagsmän, såväl socialdemokratiska som borgerliga, en fyrpartimotion om stöd till SJF direkt över statsbudgeten. som behandlade denna motion (1975:1633) avstyrkte den med motivering att man inte var beredd att föreslå ett särskilt anslag över sttatsbudgeten. Man betonar dock i sitt yttrande (NU 1975:15) vid en jämförelse med andra bilaterala forskningsorgan: Otvivelaktigt är denna verksamhet betydelsefull. I synnerhet gäller detta Svensk-Japanska Stiftelsens verksamhet, då det är svårare - bl. a. med hän syn till språk och geografiskt avstånd - att få till stånd vetenskapliga kontakter med än med de europeiska länderna. Stiftelsens verksamhet läcker också ett bredare fält än de båda övriga organisationernas. Utskottet anser det därför angeläget att medel ställs till förfogande för att SvenskJapanska Stiftelsens fortsatta verksamhet säkras. Trots begränsade resurser har SJF kunnat initiera och samordna aktivt samarbete inom ett flertal olika teknikområden såväl för industri som forskning. Dessutom har SJF också kunnat skapa ett stort antal kontakter mellan experter på hög teknisk nivå - något som är av stor betydelse vid samarbete med ett land där personkontakter är mycket viktiga. För att SJF skall kunna fortsätta sin verksamhet inom tidigare beskrivna områden samt ta nya initiativ fordras dock att stiftelsens resurser ökas. måste till exempel utökas (från 1/2 tiil 1 handläggare och minst en sekreterare) och Japan-kontorens resurser förstärkas. Dessutom måste stipendieprogrammet få en rimlig ram motsvarande 60 månader och de direkta projekten ges tillräckliga finansiella resurser. Under /78 beräknas denna verksamhet dra nedan angivna kostnader: Sekretariatskostnader (och kontor i och Kvo to) 360 000 Stipendiekostncder (60 månader) 310 000 Direkta projektkostnader (möten, konferenser, delegations resor etc.) 150 000 Totalt kronor 820 000 Förutsättningarna för att öka förbindelserna med synes nu goda. Svensk teknik och forskning liksom svenska produkter har högt anseende i . Detta gäller även planering. Det finns goda avsättningsmöjligheter både för produkter och licenser i . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till åtgärder för att trygga Svensk-japanska stiftelsens för forskning och utveckling fortsatta verksamhet. () ()