ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02745 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:745 av m. fl. om tillgodoräknande av pensionspoäng för vård av eget barn För att få räkna pensionsår skall den pensionsgrundande inkomsten överstiga basbeloppet vid årets början. Basbeloppet uppgår f. n. till . För full pension erfordras 30 pensionsår utom i övergångsplan för äldre försäkrade. Detta innebär att framför allt föräldrar som avstår från förvärvsarbete på grund av vård av flera egna barn kan få svårt att uppnå tillräckligt många pensionsår. Föräldrar som vårdar och fostrar de barn som en gång solidariskt skall betala samhällets ATP-utfästelser kan således komma i betydligt sämre situation . Detta kan enligt vår uppfattning inte accepteras. Årskostnaden för ett barn på daghem uppgår till mellan . och mer än . Detta innebär att en hemarbetande småbarnsförälder alltid utför ett arbete som uppgår till minst ett basbelopp. Moderata samlingspartiet har därför under en lång följd av år krävt att helt eller delvis hemarbetande föräldrar alltid skall få räkna pensionsår så länge de har barn . Därefter bör föräldrarna alltid garanteras rätt till minst ett halvt pensionsår så länge de har hemmavarande barn . begärde en allsidig och förutsättningslös utredning av vissa ATP-frågor, varvid också frågan om pensionsrätt för vårdinsatser i hemmet skulle prövas. Detta uppdrag har senare överlämnats till pensionskommittén, som enligt uppgift avser att i slutet av innevarande år avge ett betänkande om intjänande av pensionspoäng inom ATP. Eftersom situationen för de nu hemarbetande småbarnsföräldrarna försämras som ATP-rättvisa låter vänta på sig finner vi det synnerligen angeläget med en snabb lösning på problemet. 1975/76: 745 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådana åtgärder att förslag om rätt att tillgodoräkna sig pensionsår inom ATP för vård av eget barn framläggs i så god tid att bestämmelserna kan träda i kraft . () () () HANS NYHAGE (m) () () () ()
mot · FZ02746 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 746 av i om kostnadsfria läkemedel för psoriasis Psoriasis är en utomordentligt vanlig, i allmänhet kronisk, hudsjukdom vars orsak inte är känd. Sjukdomen är inte smittosam men kan vara ärftlig. I vårt land beräknas inte mindre än 200 000 personer lida av sjukdomen och 800 000 vara anlagsbärare. En psoriasissjuk har avsevärda kostnader för läkarvård, salvor, bandage, förstörda säng- och gångkläder samt ofta nödvändiga hälsoresor. En omfattande undersökning bland 3 000 psoriasissjuka visar att den genomsnittliga läkemedelskostnaden per patient innevarande år skulle vara . Orsaken till den höga kostnaden är att preparaten dels har en begränsad lagringstid, dels innehåller cortison, varför läkarna skriver ut små mängder varje gång. Enligt 1974: 651 är läkemedel för 29 förtecknade sjukdomar kostnadsfria för patienten. Psoriasis berättigar emellertid inte till sådana kostnadsfria läkemedel. Enligt min uppfattning borde även de psoriasissjuka med sina höga preparat- och andra kostnader komma i åtnjutande av denna förmån. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att regeringen överväger en sådan ändring i kungörelsen (1954: 520) med förteckning över kostnadsfria läkemedel, att även sjukdomen psoriasis intages i denna förteckning.
mot · FZ02747 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76: 747 av fröken m. fl. om möjlighet för ensamstående att erhålla bosättningslån I budgetpropositionen föreslås nya regler för bosättningslån. De nya reglerna är baserade på förslag från en genomförd utredning redovisade i betänkandet Bättre bosättning för flera (SOU 1975: 5). Gruppen låneberättigade föreslås vidgas något i förhållande till vad som gäller , men enligt föredragande statsrådet bör den familjepolitiska inriktningen vara oförändrad. Dock innebär förslaget att bosättningslån kan beviljas ensamstående utan barn om den sökande är handikappad. skedde den första bosättningen så gott som undantagslöst i samband med giftermål. Numera- är det vanligt att ungdomar flyttar hemifrån och sätter bo, så snart de är färdiga med sin utbildning ofta . Det är vid denna första bosättning som kostnaderna är störst. Det torde inte heller finnas några stora skillnader i behovet av grundutrustning mellan en- och tvåpersonshushåll. Den förut omtalade utredningen ansåg att bosättningslån skulle vara väl motiverat för ensamstående i vissa situationer. Man nämner den som av arbetsmarknadsskäl måste flytta och sådana som på grund av särskilda omständigheter gör sitt inträde i arbetslivet ovanligt sent, och därvid lämnar ett med förälder eller andra släktingar gemensamt hem. Tillläggas kan personer som efter skilsmässa måste starta på nytt etc. Med tanke på de många olika situationer där det synes väl motiverat att även ensamstående kan erhålla statligt bosättningslån anser vi att sådant bör kunna beviljas till den som bevisligen skaffat egen bostad, oavsett civilstånd eller samlevnadsform. Någon ökning av det föreslagna investeringsanslaget torde inte behöva bli aktuell på grund av vårt förslag till utvidgning av kretsen av låneberättigade. Tillsammans med innestående medel torde det i budgetpropositionen på kapitalbudgeten föreslagna investeringsanslaget på 5 milj. kr. väl tillgodose behovet. 1975/76: 747 Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att måtte besluta att bosättningslån ur statens bosättningslånefond får beviljas också ensamstående som skaffat egen bostad. MAJ () () () () () ()
mot · FZ02749 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:749 av m. fl. om s. k. naturläkemedel Det är irriterande för läkarkåren med allmänhetens allt större intresse för alternativ medicin. Det är en förtroendekris som borde leda till rannsakan. Så yttrade sig enligt medicine professor . Yttrandet kan inte sägas vara överdrivet. Det finns verkligen en förtroendekris mellan patienter och läkare i alla de många fall, där svenska medborgare upplever att de inte får tillgång till mediciner som de tror på och känner sig bli bättre av, på grund av något som de finner vara formalistiska krav från . har en arbetsgrupp inom framlagt ett förslag till ändring i läkemedelsförordningen. Denna utredning har bl. a. skrivit (sid. 62), att medborgarna har ett anspråk på att varje preparat som har dessa egenskaper (dvs. är av fullgod beskaffenhet och inte medför skadliga biverkningar) också skall få sin chans, vare sig fråga är om ett syntetiskt preparat eller om ett s. k. naturläkemedel. Utredningen håller inte för otroligt, att det förekommer preparat av naturläkemedelskaraktär som verkligen håller måtten, men som av ena eller andra anledningen inte kunnat vinna det officiella erkännandet. Det framstår därför som angeläget att söka komma till klarhet i detta avseende. föreslår därför vissa åtgärder för att ta bort en del av hindren kring naturläkemedlen och för att få deras verkningssätt undersökta. Naturläkemedel, som är registrerade i länder med ungefär lika strikt läkemedelskontroll som , skulle få registreras även här, och naturläkemedel (dock inte sådana som ges genom injektion) skulle döpas om till naturmedel och undantas från läkemedelsförordningens tillämpningsområde, dvs. kunna säljas fritt. Vi finner, att naturläkemedelsutredningens förslag är ett gott steg på väg mot en bättre tingens ordning. Det finns detaljer som vi kan vilja ändra på men som en början borde denna utrednings förslag läggas till grund för en ändring i läkemedelsförordningen. 1975/76: 749 Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av läkemedelsförordningen, som föranleds av utredningens förslag. () HANS () () () () () () () () () () () () () : - - . yr: i / V-i .
mot · FZ02750 · 1976-01-22 00:00:00 — 1975/76 750-754 Motion 1975/76: 750 av m. fl. om vidgad läkemedelsinformation till läkare m. fl. Inom verkar sedan åtskilliga år en särskild biverkningskommitté, vilken handlägger av läkarna anmälda läkemedelsbiverkningar. Dessa anmälningar bearbetas och överförs till s. k. kumulativa datalistor. Sådana kan f. n. av allmänheten erhållas hos mot en expeditonsavgift om . per A 4-sida. Informationen tolkas förhållandevis lätt med en bifogad handledning. Emellertid har inte läkarna omedelbar tillgång till nämnda handlingar utan måste vid behov rekvirera dem i den mån man över huvud taget är underkunnig om dessa handlingars existens. I och för sig skulle handboken i " - - som utges av , kunna tyckas vara till fyllest. Den kan emellertid inte omfatta den fortlöpande och därmed mest aktuella informationen och har dessutom helt naturligt i egenskap av handbok mera karaktären av kommenterande sammanfattning. Följaktligen vore datalistor ett värdefullt komplement. Vi anser att det vore önskvärt att läkarna fortlöpande kunde förses med materialet. Kostnaden för en rationellt framställd upplaga borde inte bli avskräckande. Även apotek och allmänna bibliotek borde kunna förses med denna information. Med stöd av det anförde hemställes att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vidgad läkemedelsinformation till läkare m. fl. PER (vpk) 1 1975/76.
mot · FZ02751 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 751 av m. fl. om granskning av förskolans läromedel, m. m. 1 Arbetsplan för förskolan framhålles att förskoleåldern är viktig för alla barn eftersom personligheten då i stora drag grundlägges. Förskolans övergripande mål innehåller tre huvudpunkter. I den första talas om vikten av samarbete mellan hemmet och förskolan. Andra punkten tar upp fostransinriktningen och den tredje uttrycker inlärningsprocessens mening på . 1 förskolan, med förskola avses här endast deltidsförskolan, som har skyldighet att ta emot alla sexåringar, används alltfler läromedel för att belysa de ämnesområden, som är aktuella i deltidsförskolan, dvs. världen omkring oss, trafik, sex, sociala relationer, livsåskådningsfrågor m. m. Läromedlens innehåll och utformning är utan tvekan av stor betydelse, inte minst i deltidsförskolan, eftersom barnen är mer påverkbara och okritiska ju yngre de är. Serier, i form av dialogpedagogiskt läromedel avsett som samtalsunderlag och med fördjupningsdelar, avser att orientera barnen i omvärlden. Liknande serier i trafik och sex produceras, dessutom har produktionen av diaserier och korta filmer för deltidsförskolan utvecklats. Läromedlens innehåll borde dock på något sätt vara granskat i likhet med vad som sker med läromedel. Samverkan mellan deltidsförskolan och lågstadiet är viktig, ett faktum som på många håll resulterat i elevbesök i respektive skolor samt kontakter mellan förskolans och lågstadiets lärare. Denna viktiga samverkan försvåras dock betydligt av olikheter i tystnadsplikten. Förskolepersonalen har tystnadsplikt, lågstadielärarna allmänt ämbetsansvar, vilket innebär "att inte obehörigen yppa något om enskilda barn. Trots att förskolläraren vet, att lågstadieläraren skulle behöva information om ett visst barns sociala eller andra förhållanden, kan hon alltså inte lämna den. Detta kan leda till att barnets behov inte möts på rätt sätt vid övergång till lågstadiet. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos regeringen begär 1. att deltidsförskolans läromedel granskas med utgångspunkt från samma principer som gäller läromedel, 2. att åtgärder i syfte att öka möjligheterna för förskollärare att informera lågstadielärarna om förhållanden som kan vara av vikt för att underlätta barnens skolstart vidtages. () MAJ ()
mot · FZ02753 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76: 753 av m. fl. om försöksverksamhet med hälsokostlinje vid SARA:s restauranger Syftet med , statens restaurangaktiebolag, var vid tillkomsten alkoholpolitiskt. Målet bör också vara att befrämja folkhälsan i vidare bemärkelse. Att vad man äter har betydelse för hälsan är allmänt accepterat. kost- och motionskampanj är ett belägg för detta. Vetenskapliga undersökningar pågår bl. a. i och om samband mellan vegetarisk kost och fasta och hälsa. Många människors erfarenhet ger belägg för att sjukdomar som t. ex. astma, ledgångsreumatism, högt blodtryck och ulcerös kolit, efter långvarig vård hos medicinska experter utan förbättring, botas genom ändrad livsföring, bl. a. med vegetarisk kost. befinner sig i ett skede där nya former för verksamheten prövas. a. är personal- och institutionsrestaurangerna en av SARA:s mest expansiva grenar. Det är naturligt att i sitt utvecklingsarbete strävar efter att kunna erbjuda billigare och bättre kost med valmöjligheter. Det borde därför, som komplement till s. k. husmanskost, vara möjligt att som kund i SARA:s restauranger kunna följa en konsekvent hälsokostlinje och kunna välja en fullvärdig kost, bestående av råvaror odlade utan gifter och tillagad av personal som är kunnig i vegetarisk matlagning. Vi vill därför föreslå att staten tar upp förhandlingar med om en försöksverksamhet med en hälsokostlinje med vegetarisk kost. Eftersom det rör sig om försöksverksamhet bör samhället svara för de eventuella merkostnader som uppstår. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller att den skall förhandla med om en försöksverksamhet med hälsokostlinje vid samtliga restauranger.
mot · FZ02756 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:756 av fröken m. fl. om inrättande vid av en forskar- och lärartjänst i pastoralpsykologi Pastoralpsykologi är en vetenskap som arbetar på gränsområdet mellan teologin och beteendevetenskaperna. Den växte ursprungligen fram i ur behovet att skapa en utbildning som kunde fl präster att fungera bättre i arbetet bland patienterna på sjukhusen. Den har sedan utvecklats och sysslar nu dels med att föra in beteendevetenskapernas resultat i den teologiska utbildningen och kyrkolivet, dels med att undersöka livsåskådningarnas betydelse i vården av människor. ägnar man sig åt pastoralpsykologisk forskning och utbildning på flera håll också i . 1 finns emellertid ingen offentligt stödd forskning och utbildning på detta område. Även här är emellertid behovet av forskning och utbildning i pastoral psykologi stort. Präster och pastorer som arbetar vid sjukhus och andra vårdinrättningar behöver även i vårt land en speciell utbildning för sina arbetsuppgifter. Men också församlingsprästerna/pastorerna är i behov av mer utbildning på detta område för att kunna fungera bättre. Själavårdande arbete blir en alltmer viktig del av prästernas/pastorernas arbete. Även andra yrkesgrupper behöver utbildning på detta område. För alla som sysslar med människovärd är det av stor vikt att kunna förstå en människas sätt att uttrycka sina innersta tankar och att i ömtåliga situationer med respekt och hänsyn kunna möta medmänniskornas behov. Psykoterapiutbildningen kommer att behöva kvalificerade lärare också på detta område. En kombinerad forskar- och lärartjänst i pastoralpsykologi kan lämpligen förläggas till . För detta talar flera skäl. har länge sysslat med pastoralpsykologiskt arbete och är den institution inom landet som har den största erfarenheten på området. Utbildningsverksamheten är förlagd till , , och och ger genom denna spridning möjlighet till deltidsstudier i större utsträckning än som varit fallet, om all undervisning koncentrerats till en ort. Vidare når S:t Lukasstiftelsens utbildning redan nu inte enbart präster/ pastorer utan också andra yrkesgrupper som har nytta av en sådan utbildning (se nedan). Den teoretiska delen av utbildningen fungerar med fyra terminers undervisning. Till intagning hade drygt 400 kvalificerade sökande anmält sig, varav endast 105 kunde antagas. Av dessa var 11 läkare, 12 sjuksköterskor, 13 präster och pastorer, 32 socionomer, 24 psykologer och 13 från andra yrkesgrupper med någon grundutbildning skall också framhållas att är en ekumenisk institution, vilket garanterar en så vid spridning som möjligt av utbildningen till olika samfund. Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anslå medel för en kombinerad forskar- och lärartjänst i pastoralpsykologi vid . () ()
mot · FZ02759 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:759 av fröken m. fl. om inrättande vid sjukhusets reumatoiogiska klinik av en tjänst som biträdande överläkare mot reumatism har efter utredning konstaterat att 200 barn med kronisk ledgångsreumatism vårdas på barnkliniker och ortopediska kliniker i landet. Därtill kommer ett antal barn med odefinierade ledsjukdomar, som i en del fall utvecklas till barnreumatism. Av dessa totalt ca 250 barn behöver specialistvård under , lågt räknat. Det betyder att det skulle behövas 30-35 platser för specialistvård av reumatoida barn i . Det finns f. n. endast en barnreumatologisk enhet i - i - med 18-20 vårdplatser. Förutsättningar för inrättande av en ny barnreumatologisk enhet har skapats vid i och med att överläkare har förklarat sig villig att inrätta en poliklinisk enhet för reumatiskt sjuka barn och ställa ett antal vårdplatser till förfogande för dessa barn. direktion har föreslagit att en tjänst som biträdande överläkare inrättas vid reumatoiogiska kliniken för att tillgodose dels behovet av läkarpersonal vid klinikens öppna mottagning, dels behovet av reumatologisk konsult för vården av reumatiskt sjuka barn. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att anslå medel för inrättande av en tjänst som biträdande överläkare vid sjukhusets reumatoiogiska klinik.
mot · FZ02762 · 1976-01-22 00:00:00 — om inrättande av en läkartjänst för cystisk fibros-patienter Sjukdomen Cystisk Fibrös (CF) är vanligaste, medfödda, ärftliga ämnesomsättningssjukdom. Var tjugonde svensk beräknas bära på anlag och föds ungefär 35 barn med denna svåra sjukdom. dog de flesta i mycket unga år men med de ökade möjligheter som finns, dels att ställa diagnos och dels till behandling, kan allt fler komma upp i vuxen ålder. Många landsting har infört s. k. screeningsdiagnostik för CF av alla nyfödda och genom information till föräldrarna och medicinering kan CF-sjukdomen inte längre räknas som en dödlig barnsjukdom utan mer som ett kroniskt handikapp. Sjukdomen yttrar sig i att slemkörtlarna utsöndrar ett onormalt tjockt och segt slem som täpper till de små luftrören i lungorna och ger andningsbesvär. Detta är en god grogrund för bakterier och leder ofta till upprepade infektioner och lunginflammationer. De flesta CF-barn har sedan födelsen brist på bukspottkörtelns enzymer och saknas dessa helt eller delvis hos av patienterna. Bristen på enzym medför dålig näringsupptagning och trots god aptit blir dessa barn ofta undernärda och svagt utvecklade. Allt fler når vuxen ålder och kommer ut i förvärvslivet och detta ställer nya krav. försöker att ge hjälp genom att förmedla praktiska erfarenheter som undan för undan vinnes och metoder och lösningar som kan rekommenderas. har tillsatt en utredningsgrupp som skall lägga fram förslag om CF-vården i . Det bedrivs en intensiv forskning över hela världen för att finna orsakerna till sjukdomen. I finns ingen läkartjänst för CF. Mycket av de framsteg för behandling av sjukdomen har till stor del möjliggjorts genom att RfCF () har till sig kunnat knyta en läkare som ägnat sina doktorandstudier åt CF-problemen. Då detta doktorsarbete nu är avslutat finns ingen möjlighet till fortsatt läkarhjälp. En fast tjänst för hela landet med stationering vid ett av landets 2 statliga sjukhus i eller i skulle kunna sköta utvecklingsarbetet inom , följa utländska rön, utvärdera nya behandlingsmetoder och vara konsult vid speciella problem inom . Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller om att regeringen låter utreda frågan om CF-vården och inrättar en speciell läkartjänst för samordning av CF-vården i landet (hela riket). () ()
mot · FZ02763 · 1976-01-23 00:00:00 — av om smärtlindring vid förlossning I anledning av motioner till riksdag med förslag om smärtlindring vid förlossning uttalade socialutskottet i betänkandet SOU 1971:40 att smärtlindring vid förlossning är ett rimligt krav som varje kvinna som så önskar skall få uppfyllt. Motionerna erhöll omfattande remissbehandling och flera remissinstanser ansåg att effektiv smärtlindring bör kunna ges vid alla förlossningsavdelningar. Andra åter menade att utbyggnaden skulle börja vid de större sjukhusen för att spridas ut på övriga förlossningsavdelningar efter hand som personella och materiella resurser ökade. Som en särskild svårighet anfördes bristen på för verksamheten kvalificerad personal. I motionen 1971:362 framhölls som ett u-land när det gäller förlossningsklinikerna. Trots det av antagna principuttalandet, som här inledningsvis citerats, gäller dessvärre påståendet fortfarande. Ändå har hela hunnit passera . Inte ens det blygsamma krav som då framfördes i motion 362 har uppfyllts, nämligen att varje län skulle utrustas med en väl tilltagen avdelning med resurser för effektiv smärtlindring. borde utvecklingen ha gått längre än så. Det förekommer inte sällan en invändning mot den kritik, som riktas mot den långsamma utvecklingen av resurserna för effektiv smärtlindring vid förlossning. Den invändningen går ut på att en snabbare utveckling skulle kräva en centralisering av förlossningsresurserna och medföra försämrade möjligheter för allmänheten att snabbt nå en förlossningsklinik. En sådan utveckling är definitivt inte önskvärd. Därför är det angeläget att får tillfälle att pröva vilka åtgärder av bl. a. statsfinansiell karaktär som kan behövas för att principuttalandet om smärtlindring vid förlossning skall kunna omsättas i praktiken utan intrång i decentraliseringen av förlossningsvården. Regeringen bör i sina återkommande överläggningar med sjukvårdshuvudmännens företrädare ta upp frågan samt förelägga förslag som syftar till ett realiserande av principuttalande om effektiv smärtlindring vid förlossning för varje kvinna som så önskar. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder som syftar till att antagna principuttalande om smärtlindring vid förlossning kan infrias utan att inkräkta på förlossningsvårdens decentralisering.
mot · FZ02767 · 1976-01-23 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. Det nya bidraget till kulturprogram inom föreningslivet är ett av de viktigare instrumenten för den nya statliga kulturpolitiken och vi är helt överens med departementschefen när han slår fast (Bil. 10, , punkt B 40) att denna verksamhet i första hand är avsedd att ge människor, som inte vanligen nås av kulturinstitutionernas verksamhet, möjligheter att få kontakt med kulturella aktiviteter samt likaledes att föreningslivets möjligheter att bredda sin verksamhet och att genomföra kulturprogram ökas med den inriktning bidraget har. En fördel är också att bidrag kan utgå till många olika föreningar och därmed garantera mångsidighet i programverksamheten. Det är riktigt att de statliga bidragen /74 ökat med , men vi anser att årets medelsökning under posterna 1. Kulturprogram inom föreningslivet och 2. Kulturprogram för handikappade med är alltför knapp mot av äskade för dessa poster. Detta särskilt om man tar fasta på vad har anfört, nämligen att man räknar med att de medel som innevarande år anslås för bidrag till kulturprogram inom föreningslivet kommer att räcka till mellan 14 000 och 15 000 program. Detta innebär i sin tur att endast var femte förening inom studieförbunden och dess medlemsorganisationer skulle kunna erhålla bidrag till ett program . Inte heller bidraget till kulturprogram för handikappade bör skäras ner. Nuvarande bidrag har nästan uteslutande använts för föreläsningar och informationsverksamhet och inte medgett möjligheter att producera för vissa handikappade anpassade program. föreslår att en höjning av dessa båda bidragsposter görs för kommande budgetår med under det att departementschefen föreslår en höjning av dessa belopp på sammanlagt . kommunisterna anser det inte vara acceptabelt och försvarbart med en sådan prutning på nästan halva summan utan med hänvisning till vad vi anfört hemställer vi att beslutar att till Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. anvisa ytterligare utöver vad departementschefen föreslagit eller sammanlagt ett belopp av . (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk)