mot · FZ021221 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en ny kvinnoklinikbyggnad vid i Frågan om ersättande av den nuvarande kvinnokliniken vid i är inte ny. Enligt Akademiska sjukhusets generalplaneöversyn 1971 skulle den lösas i samband med den utbyggnadsetapp som utöver kvinnoklinik även omfattade byggandet av en ny barnklinik. Den planerade utbyggnadsetappen blev delad, innebärande att i en Första del får en ny barnklinik, som beräknas bli färdig . 1 planeringen av utbyggnaden av har ingått att förbereda ett barn- och kvinnoblock (etapp 4 i generalplaneöversynen) med beaktande av att vissa centrala funktioner, som operation och röntgen, redan erhållit lokaler i det nu färdigbyggda centralkomplexet (etapp 3). En förbindelsebrygga till centralkomplexet för kvinnoklinikens patienter är också förberedd. Vid den nu pågående projekteringen av barnkliniken har, med hänsyn tagen till en kommande kvinnoklinik, vissa gemensamma funktioner för de båda klinikerna samordnats. När denna projektering nu förts fram till huvudhandlingar har förberedelser vidtagits för en kvinnoklinikbyggnad till ett samlat block av barn- och kvinnokliniker. Dessa lokaler har således planerats för ett gemensamt utnyttjande mellan barn- och kvinnoklinikerna. - Kliniskt kemiskt filiallaboratorium - Kliniskt genetiskt laboratorium - Huvudentré med funktioner för båda klinikerna Tidsförskjutningen av kvinnoklinikens byggande har medfört en ökning av de tidigare kända problemen, och en alltmer ökad opinion utbreder sig mot rådande brister på den nuvarande kvinnokliniken. Det aktuella läget är mycket bekymmersamt, och nedan redovisas några exempel på de problem som är akuta för kvinnokliniken. O För små utrymmen på kliniken samt en otidsenlig planlösning i kombination med en otillfredsställande hygienisk standard medför att det dagliga sjukvårdsarbetet vid kliniken samt undervisningen blir lidande. O Vårdavdelningarna har genomgående brist på isoleringsrum. Tvättrummen är otillräckliga med för få toaletter (tre toaletter på 30 patienter och en toalett för personal). Sköljrummen är otidsenliga. Övriga bilokaler är allmänt sett för knappa. Undersöknings- och samtalsrum för medicine kandidaternas undersökningar av patienterna saknas. - Forskning (bilokaler) för patientdemonstrationer och gruppundervisning finns inte. O På BB-avdelningarna råder överbeläggning av vårdplatserna (på sex-patientsalar vårdas 7-8 patienter). O Förlossningsavdelningen är underdimensionerad, vilket bl. a. leder till att patienter med värkar måste vårdas på vårdavdelning. Detta medför försvårad övervakning. Dessa problem har även påtalats i brev från patienter. O Vid operationsavdelningen haren ökning skett med ca 1 000 polikliniska operationer . Avdelningen är ej planerad för denna verksamhet. Även övriga operationer har ökat i antal (bl. a. uppgår kejsarsnitten, som tidigare förekom blott undantagsvis, nu till ca 350 ). Avdelningen får härigenom svårt att upprätthålla en god hygienisk standard. Personal utrymmena är underdimensionerade, vilket förhållande framtvingar att såväl manlig som kvinnlig personal och elever måste använda samma omklädningsutrymmen. Kommunikationerna med centraloperationen går inte att lösa tillfredsställande. En eventuell ny klinik skulle få direktkontakt med denna. 0 Även klinikens mottagning är underdimensionerad. Således måste f. n. 20 000 besök passera avdelningens fyra undersökningsrum. Detta leder till besvärande störningar för såväl patienter som personal. Som ett skäl till senareläggningav kvinnoklinikens byggande har åberopats den pågående sjukvårdsplaneringen för läns landsting. Denna planering är nu så långt framskriden att material finns framme för att ge tillförlitliga besked om sjukvårdsbehov och stomplan för förlossningsvården och den gynekologiska vården. Utan att avvakta sjukvårdsplanens antagande 1 dess helhet finns goda möjligheter att bryta ut den del av sjukvårdsplanearbetet som utgör grund för dimensionering och revidering av tidigare lokalprogram för kvinnokliniken. Detta innebär att sjukvårdsplanearbetet inte utgör något tidsmässigt hinder för att sätta i gång ett program- och projekteringsarbete för en ny kvinnoklinik. Ett byggande av kvinnokliniken medför också lösningar på andra lokalfrågor som är synnerligen angelägna för tillgodoseende av ett uttalat krav på sjukvårdsservice från regionens och länets invånare. De lokaler som kvinnokliniken f. n. har sin verksamhet i skulle, om de friställdes, kunna användas för att tillgodose vissa andra viktiga sjukvårdande funktioner. För och regionen är trycket mycket stort för inrättande av reumatologisk klinik. Ett av skälen till att sådan klinik inte finns inrättad på sjukhuset är att lokalfrågorna inte kunnat lösas. Samma är förhållandet vad gäller yrkesmedicinen, där en placering på av denna specialitet måste vara given. Förutom dessa nämnda områden behövs lokaler för förstärkning av vissa pågående verksamheter. En upprustning av kvinnoklinikens nuvarande byggnad kan ge plats för flera av dessa verksamheter utöver de ovan nämnda specialiteterna. Sysselsättningsfrågorna inom byggnadsbranschen är också ett motiv för en fortsatt byggnadsverksamhet vid . inom den offentliga sektorn en kraftig byggnadsverksamhet pågått, men enligt prognoserna kommer den att avsevärt minska. Det är angeläget att motverka sysselsättningsstörningar,och därför är tillkomsten av en ny byggnad för kvinnokliniken motiverad, inte bara utifrån sjukvårdssynpunkter utan även med hänsyn till sysselsättangsbehovet inom byggnadsbranschen. Med vad här anförts hemställs att hos regeringen anhåller om skyndsam projektering av en ny kvinnoklinikbyggnad vid i . HANS () () ()