mot · FZ021282 · 1976-01-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 1282 av i Agnäs om en ny abortlagstiftning Det västerländska kultursamhället byggdes på kristendomens mark. är dess väsentliga grundval. De tio budorden och evangeliet har varit lagstiftningens bas och för rättsordningen. I sin nordiska utformning har det styrelseskick som kallas demokrati framvuxit ur reformationens tankevärld, och kyrka och församling har betytt mer för människors sociala förhållanden än rike och kommun. Redan de medeltida fridslagarna hade som fundament. Från barbari och hedendom lyfte kristendomen vårt folk upp i den kulturkrets där livets helgd och människans integritet fick skydd och rättsgaranti. Barnet, åldringen och den sjuke har samma människovärde som den starke och verksamme. Det är lära, det är sann humanism, det är omistlig idealitet. är dessa självklara normer icke längre vårt folks förmån, vårt samhälles grundsatser. Den nya abortlagen respekterar icke livets helgd. Det ofödda barnet kan dödas på legala grunder och medborgarna tvingas betala detta övergrepp mot rättsprincip. Vårt folk som fördömt utsättandet av barn i vikingarnas samhälle och förintelsen av värnlösa i diktaturstaterna i vår egen tid har genom denna lagstiftning återvänt till barbariet. har JO prövat de besvär som sjukhuspersonal anfört mot medverkan vid aborter, när de av samvetsskäl ansett sig förhindrade att medverka. Därvid anför JO: Samvetsfriheten åtnjuter till skillnad från religionsfriheten över huvud taget intet grundlagsskydd. Det förhållande som JO:s prövning blottar är ytterst allvarligt. En gång var § 16 i grundlagen skydd för samvetsfriheten. Vår lagstiftning ger alltså inte längre den enskilde trygghet. Det är inte bara läkare och annan personal vid sjukhusen som hyser starka betänkligheter mot dödandet av . Varje skattebetalare medverkar till den verksamhet som avbröt livsfunktionerna hos mer än 30000 barn i vårt land. För många framstår det som ett brott mot bud att med skattepengar stödja en verksamhet som icke står i livets tjänst och som dessutom tar resurser från livsviktig hälso- och sjukvård. Vi upplever vår otillräcklighet ekonomiskt då det gäller en råd viktiga uppgifter. Här kan några nämnas: förutom hälso- och sjukvård i egentlig mening de handikappades behov av utökad service, barnomsorgen, åldringsvården och utbildningen. I det läget kan samhällets tillgångar inte användas till abortoperationer. Det är bevisligt att människor med svåra sjukdomar, t. ex. cancer, får vänta på vård därför att de abortsökande prioriteras. Vi skulle behöva all personal och alla medel för det som verkligen är sjukvård. En byggnad kan icke bestå utan grundval. Ett samhälle som överger den primära rättsprincipen att allt liv skall skyddas så långt det står i mänsklig förmåga och som i stället legaliserar aborter och därmed uppsåtligen dödar är icke längre en rättsstat. Det enda tillfälle då abort kan medgivas är när fara för moderns liv på strikt medicinska indikationer kan beläggas. I praxis fungerar aborterna som ett slag av preventivmedel. I synnerhet för mycket unga flickor är det ett hot att abortlagen har nuvarande lydelse. Följderna av abortingrepp är särskilt allvarliga och kan längre fram medföra psykiskt lidande för den som i omogen ålder fick abort, kanske efter krav från annan person. Det är en oavvislig plikt för samhället att här ge individen skydd i en känslig ålder och värna integriteten. En ny lag är av nöden. Den bör grundas på hänsynen till livets helgd, till det femte budet, till den kristna etiken. krävs att barn och ungdom redan från början får undervisning som syftar till att hos dem grundlägga respekten för allt mänskligt livs integritet och helgd samt kunskap om att fostret är en människa och att sexuell samlevnad skall ske under ansvar och med hänsyn till att människans liv börjar vid konceptionen. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag till en ny abortlagstiftning. () i Agnäs