mot · FZ02864 · 1976-01-22 00:00:00 — Motion 1975/76:864 om klassificering av sorn primärt centrum När fattade beslut angående regionalpolitisk! handlingsprogram togs ett betydelsefullt steg mot en förbättrad jämvikt i den näringsgeografiska utvecklingen på kortare och . Två bärande principer i handlingsprogrammet var dels att statsmakterna angav ramar för länens och de regionala statliga organens verksamhet, dels att stödet skulle utgå från en plan för regionernas ortsstruktur. Genom handlingsprogrammet har samhällets ansvar för den regionala utvecklingen tagit fastare former. Trots en tydlig strävan att skapa största rättvisa i fråga om ortsstrukturen innebär beslutet att två nästan till alla delar jämbördiga orter getts olika status. Ett sådant förhållande skapar även olika förutsättningar för respektive län. De orter som åsyftas är i och i . har sålunda betecknats som primärt centrum i den fastställda planen för ortsstrukturen, medan , som kan betraktas som tvillingkommun till , betecknats som regionalt centrum. Denna klassificering bör omprövas. Alla skäl talar för att bör betecknas som primärt centrum. För denna åsikt har anfört följande tungt vägande skäl i sitt yrkande med anledning av Länsplanering 74: Näringslivet, servicen och centralorten ställning gör att den fyller de krav som ställts på primärt centrum. Kommunen och dess omland utgör en väl avgränsad region vad beträffar service, arbetsmarknad m. m. Det enda skäl som talar emot klassning som primärt centrum kan vara den ursprungliga tankegången att det bör finnas endast ett sådant i varje län. har dock i betänkandet nr 1972 sid 35 bl a anfört: Det bör slutligen betonas att de olika orternas inplacering i den föreslagna ortsstrukturen skall kunna omprövas om ändrade förhållanden ger anledning därtill. Det bör också påpekas att principen om ett primärt centrum i varje län frångåtts, exempelvis vid klassningen av som primärt centrum. kommuns centrala delar är ett av de bäst industrialiserade områdena i norra . Den största industribranschen är mekanisk verkstadsindustri med ca 3 700 anställda samt massa- och pappersindustri med ca 3 000 anställda. 1975/76: 864 Inom kommunen finnes största verkstadsföretag, en av största sulfatfabriker samt största sulfitfabrik. Industrins egna prognoser visar på en stor utvecklingspotential och en kraftig expansion. Enligt prognosen i planeringsunderlaget kommer antalet anställda inom tillverkningsindustrin att öka med ca 700 personer eller lika mycket som hela nettoökningen i . Fördelningen av sysselsatta inom olika näringsgrenar avviker från det normala i länet och riket främst genom en mycket hög andel sysselsatta inom tillverkningsindustrin och en begränsad andel sysselsatta inom varuhandel och offentlig förvaltning. Yrkesverksamhetsgraden bland kvinnor är låg. Det saknas med andra ord administrativa arbetstillfällen som kan balansera den industriella sysselsättningen. En regionalpolitik som inte arbetar för att förändra den ensidiga arbetsmarknaden i kan få allvarliga konsekvenser för industrins expansion och långsiktiga rekrytering. En yrkesspecialisering till vissa orter bör också undvikas av sociala och jämlikhetsskäl. Om man utgår års befolkningssiffror, som låg till grund för ortsklassificeringen, framgår att befolkningsmässigt är den i särklass största kommunen som klassats som regionalt centrum. Kommunen är även större än åtta av de kommuner som klassats som primära centra. Jag hemställer därför att uttalar att vid en omprövning av beslutet om planen för ortsstrukturer bör betecknas som primärt centrum. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att hos regeringen begär att ges beteckningen primärt centrum i planen för regionens ortsstruktur.