mot · G0021097 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77: 1097 av m. fl. I motionen föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i denna motion om mål och riktlinjer för socialvårdens framtida utformning. Målsättningen för en sådan socialvårdsreform läggs fast i följande tio punkter. 0 Socialtjänst med frihet och frivillighet ° Förstärkt grundtrygghet ° Ökad forskning om jämlikhet ° Demokratisk socialtjänst - samarbete med folkrörelserna 0 Social information som når alla ° Aktiva förebyggande insatser ° Respekt för den enskildes integritet ° Aktiv medverkan i samhällsplaneringen ° Utbyggd barnomsorg och äldreomsorg i en aktiv socialtjänst ° Reformerad institutionsvård Behov av en ny socialvårdslagstiftning Socialvården är mogen för omfattande reformer. Den av den socialdemokratiska regeringen tillsatta socialutredningen har till uppgift att lägga fram förslag om en helt ny socialvårdslagstiftning, som skall ersätta nuvarande nykterhetsvårdslag, socialhjälpslag och barnavårdslag. Krav på en sådan ny socialvårdslagstiftning förs fram med allt större styrka inte minst från socialarbetarna och olika organisationer för dem som berörs av socialvården. Den borgerliga regeringens hittillsvarande handläggning av denna utomordentligt viktiga fråga inger stark oro. Genom att på nytt aktualisera frågan om bibehållna tvångsåtgärder mot vuxna inom socialvården har den borgerliga regeringen fört socialvårdsdebatten långt tillbaka i tiden. Den borgerliga regeringens handlande i denna fråga upplevs av många som ett allvarligt hot mot den nödvändiga förnyelsen av socialvården och kan också komma att allvarligt försena genomförandet av en annars långt förberedd socialvårdsreform. Vi ställer krav på att den nya lagstiftningen skall präglas av en radikal förnyelse och omdaning av socialvården. De grundsatser som enligt vår mening bör läggas fast för den nya socialvårdslagstiftningen redovisas i det följande. Grundsatserna för en socialvårdsreform De grundläggande värderingar och mål som socialdemokratin lagt fast för socialpolitiken och som bl. a. skall förverkligas genom socialvården kan sammanfattas i orden jämlikhet, trygghet, solidaritet och demokrati. Dessa politiska målsättningar har också varit vägledande för socialutredningens majoritet i det omfattande utredningsarbetet med en ny socialvårdslagstiftning som redovisades i utredningens principbetänkande. En politik med dessa utgångspunkter innebär bl. a. ett bestämt avståndstagande från den konservativa syn i socialpolitiken som ser människans sociala svårigheter i huvudsak orsakade av individuella brister. Det kan finnas anledning påminna om att ett sådant konservativt synsätt brännmärktes av med följande ord: "Vi böra lite till mans inse att olyckliga sociala massföreteelser när allt kommer omkring måste ha andra grunder än sådana som kunna avhjälpas genom predikan av individuella dygder. 3.1 Socialtjänst med frihet och frivillighet Socialvården bör göras till en socialtjänst präglad av frihet och frivillighet i behandlingen. Vi vet att det nästan enbart är de ekonomiskt och socialt sämst ställda som hamnar i den nuvarande tvångsvården på t. ex. nykterhetsvårdsanstalterna med dåliga vårdresultat som följd. Vården av alkoholskadade i andra samhällsgrupper sker nästan uteslutande under frivilliga former genom läkarvård och alkoholkliniker eller inom den psykiatriska vården. Sedan en följd av år har antalet tvångsåtgärder av olika slag med stöd av nykterhetsvårdslagen minskat från något över 17 1965 till knappt 6 1975. Antalet frivilliga intagningar i allmänna och enskilda vårdanstalter har ökat, som vårdtiderna har kunnat förkortas. har andelen tvångsintagningar av samtliga intagningar minskat från till . föreslog i sitt principbetänkande att dessa tvångsomhändertaganden borde ytterligare minskas till antalet genom att förutsättningarna för sådana åtgärder på olika sätt begränsades. Möjligheterna till tvångsomhändertaganden fanns dock likväl kvar inom socialvårdens ram. a. socialarbetarnas ideella och fackliga organisationer liksom klientorganisationerna har i debatten och vid remissbehandlingen hårt gått mot detta förslag, då bibehållna tvångsmöjligheter skulle utgöra ett allvarligt hinder för en förnyelse av socialvården. Den socialdemokratiska regeringen uppdrog därför åt socialutredningen att utarbeta ett annat förslag i denna fråga utan tvångsvård av vuxna alkoholmissbrukare inom sociallagstiftningen. Det påpekades att det i fråga om narkotikamissbrukare inte finns några tvångsbestämmelser inom den sociala lagstiftningen. har sedan arbetat på en sådan lösning med sikte på att inga tvångsbestämmelser skall finnas inom den sociala lagstiftningen. Ett förslag skulle ha förelegat då utredningens betänkande om hela den nya socialvårdslagstiftningen beräknades vara klart. Som bekant har den nuvarande socialministern muntligen gett socialutredningen nya direktiv som går ut på att utredningen skall utarbeta ett alternativ med bibehållet tvång mot alkohomissbrukare och vidgat tvång mot narkotikamissbrukare genom tvångsbestämmelser i den sociala lagstiftningen. Sådana bibehållna och vidgade tvångsbestämmelser inom sociallagstiftningen betyder att man skulle hålla kvar en klassinriktad, tvångsmässig anstaltsvård. skulle man behålla en frivillig vård i helt andra former för ekonomiskt och socialt välbeställda. Det har sagts att alkoholskadade människor skulle komma att fara illa och vanvårdas om man tar bort socialvårdens möjligheter till tvångsingripanden. Då bortser man emellertid från att möjligheter till omhändertaganden i andra former finns för både alkohol- och narkotikamissbrukare genom lagstiftningen på sjukvårdsområdet. Och man bortser också från att sådan politik med tvångsregler i sociallagstiftningen skulle bli ett avgörande hinder för socialvårdens nya utvecklingsmöjligheter. Själva grundtanken med en socialtjänst präglad av frihet och frivillighet i behandlingen är att de sociala organen kommer att mötas av ett ökat och nödvändigt förtroende då det sociala tvånget vad gäller vuxna missbrukare slopas. Många positiva erfarenheter från den frivilliga narkomanvården bestyrker detta. En viktig fråga är hur en kortare tids medicinsk avgiftning skall kunna avlösas av en social rehabilitering under frivilliga former. Det är här av största betydelse att skapa konkreta förutsättningar för ett samarbete mellan den psykiatriska vården och socialvården. Detta samarbete bör tillgodose kravet på att erforderliga frivilliga sociala rehabiliteringsinsatser kommer till stånd efter en inledande medicinsk vårdfas. Arbete åt alla och en solidarisk lönepolitik är den viktigaste vägen till en utjämning av både ekonomiska och sociala skillnader mellan människorna. Den socialdemokratiska jämlikhetspolitiken innefattar också flera andra områden - bostadspolitik, utbildningspolitik, kulturpolitik och socialpolitik. På det socialpolitiska området har arbetarrörelsen genom sin reformpolitik sökt skapa ekonomisk och social trygghet och utjämning och minska beroendet av den individuellt behovsprövade socialhjälpen. tarrörelsens reformsträvanden har bl. a. gått ut på att minska klyftorna i samhället. Med en borgerlig och konservativ socialpolitik kan vi vänta en helt annan inriktning, som bl. a. markerar en passivitet i viktiga utjämningsfrågor. Arbetarrörelsens socialpolitik har förutom allmänna anordningar lagt stor vikt på sådana riktade inkomstprövade reformer som har de största utjämningseffekterna. En viktig uppgift i det fortsatta reformarbetet måste bli att förstärka grundtryggheten och utjämningseffekterna samt att genom pågående utredningsarbete i den socialpolitiska samordningsutredningen förenkla och samordna det socialpolitiska bidragssystemet i fråga om administration, prövningsregler och lagstiftning. I socialutredningens arbete ingår att lägga fram förslag om förbättringar av den nuvarande grundtryggheten i olika behovssituationer genom enhetliga ersättningsregler som knyter an till socialförsäkringssystemet. En sådan reform kommer att minska behovet av socialhjälp. Det är enligt vår mening angeläget att socialutredningens arbete inte minst på detta område snabbt leder till resultat. Därigenom bör man också kunna skapa förutsättningar för att socialvårdens direkta arbete i högre grad kan inriktas på förebyggande och rehabiliterande åtgärder. 3.3 Ökad forskning om jämlikhet En reformerad socialvård behöver liksom socialpolitiken i övrigt stöd av en samordnad och målinriktad social forskning liksom av en socialpolitisk statistik och utredningsverksamhet. En central forskningsuppgift på det socialpolitiska området gäller fördelningsfrågorna och hur långt vi har nått i fråga om jämlikheten mellan medborgarna i avseende på inte bara lika möjligheter för alla utan även i fråga om de faktiska livsvillkoren. Viktiga delar av sådan forskning måste ha en teoretisk inriktning på analys av orsaksfaktorerna bakom tillstånd och förändring i fråga om skillnader i olika gruppers levnadsförhållanden. Genom praktiska undersökningar bör forskningen så långt möjligt söka utvärdera socialpolitikens effekter i avseende på fördelningen och medverka till en fortlöpande förbättring av de socialpolitiska metoderna. Det är viktigt att det inom den sociala forskningen och statistiken organiseras tillförlitliga undersökningar av medborgarnas levnadsförhållanden i olika avseenden. Här avses deras förhållanden i fråga om arbete, bostad, inkomster, kost, hälsa, självbestämmande, utbildning osv. Upprepade undersökningar kommer att tillföra oss viktiga upplysningar om tillstånd och förändringar inom dessa centrala välfärdsområden. Dessa upplysningar bör utgöra en viktig källa för den demokratiska opinionen och beslutsprocessen när det gäller den sociala politiken. Det är även i detta sammanhang viktigt att empirisk forskning, statistik och utredningsverksamhet stöds av och sammanlänkas med en teoretisk forskning om orsaker till fattigdom, bris tande jämlikhet och innebörden av olika sociala och politiska forändringar. Det är angeläget att forskningsinstitutioner samarbetar med socialvården och tar till vara erfarenheterna från det direkta fältarbetet. Den sociala forskningen måste alltid eftersträva att vara enkel och begriplig eftersom den angår alla. Samarbetet mellan forskningen och det praktiska socialvårdsarbetet på fältet kommer att i hög grad underlättas om forskning och forskarutbildning knyts till socionomutbildningen. Detta är nödvändigt, eftersom utbildningen har en nyckelroll när det gäller kontakt mellan fält och forskning. En möjlighet är att särskilda forskartjänster inom denna utbildning knytes till ett nytt integrerat och tvärvetenskapligt ämne avseende socialt arbete. lagt fram ett sådant förslag om en till socialarbetarnas utbildning anknuten forskning. Denna kan väntas bli av positiv betydelse för såväl socialvårdens utveckling som för socionomutbiidningens innehåll. En styrka med en sådan forskning är att den ofta kan göras direkt åtgärdsinriktad. Den socialdemokratiska regeringen uttalade sig budgetproposition (bil. 10 s. 309) positivt för detta förslag, som det enligt vår mening är viktigt att kunna förverkliga. 3.4 Demokratisk socialtjänst - samarbete med folkrörelserna Kvarstående sociala orättvisor i form av fattigdom, bristande utbildning och en torftig miljö passiviserar människor så att de inte tar till vara sina demokratiska rättigheter. Det är viktigt att socialvården avbyråkratiseras och arbetar på sådant sätt att människor i svåra förhållanden återfår sin självkänsla och sitt behov av att aktivt medverka i den behandling som gäller dem själva. En obyråkratisk och öppen socialtjänst skall i samarbete med klienterna främja deras medverkan och självbestämmanderätt. En aktiv medverkan från dem som omfattas av vård och behandling bör underlättas genom att organisatoriska förutsättningar ges för en sådan medverkan. Förutom att den enskilde tillförsäkras en avgörande självbestämmanderätt i olika behandlings- och vårdfrågor är det av stor betydelse att socialvården förverkligar ett positivt samarbete med klienternas olika organisationer och folkrörelserna. Socialvården får därmed en bred folklig förankring som motverkar byråkratisering och misstroende mot verksamheten. Det är i första hand genom en sådan förankring som socialvården kan demokratiseras. Som företrädare för bör förtroendemännen kunna spela en viktig roll för social information på arbetsplatser, i tätorternas bostadsområden och inom kommundelar och glesbygdsdistrikt. Genom sådana insatser kan man ge vitalt innehåll åt demokratiska idéer som går ut på solidaritet, kontakt och stöd åt isolerade och handikappade människor. får aldrig bli bara en expertuppgift. Det måste finnas en demokratisk grund för den nya . Folkrörelserna bedriver en omfattande och vitt förgrenad verksamhet i vårt land. De gör stora insatser för att öka gemenskapen mellan människor, förmedla kunskap och stimulera till engagemang i skilda samhällsfrågor. Det är enligt vår mening mycket angeläget att socialvården söker få till stånd samarbete med dessa organisationer och att man finner lämpliga former för detta samarbete. Inte minst viktigt är samarbetet med fackföreningarna. I en rapport , som behandlades vid senaste LOkongressen, konstateras bl. a. att en av de viktigaste uppgifterna för fackföreningsrörelsens förtroendevalda är att stå medlemmarna till tjänst med råd och upplysningar i sociala frågor. I rapporten understryks att socialarbetarna har all anledning att ta till vara den erfarenhet och kunnighet som finns bland fackligt aktiva. Den sociala kontaktverksamhet som nykterhetsorganisationen bedriver på flera platser i landet är ett annat bra exempel på föreningsaktiviteter som socialvården har anledning att uppmuntra och stödja. För socialvården är det också nödvändigt att bygga ut samarbetet med olika handikappgrupper och andra organisationer som vänder sig till målgrupper vilka socialvården har anledning att särskilt uppmärksamma. De erfarenheter - ofta självupplevda - som dessa har kan socialvården inte undvara om den skall kunna fungera efter de riktlinjer vi förordar. 3.5 Social information som når alla Frågan om information rymmer viktiga demokratiska aspekter. Många människor vet för litet om vilka sociala rättigheter och skyldigheter de har och hur de skall gå till väga för att göra sin rätt gällande. En viktig insats som här har gjorts är socialkatalogen. Informationen skall ha ett opinionsbildande syfte och förankra socialpolitikens grundläggande värderingar och mål hos medborgarna. En viktig informationsuppgift är att skapa ökad solidaritet och förståelse för orsakerna bakom sociala problem. Upplysningsverksamheten måste vara en kommunikation i båda riktningarna. En förbättrad samhällsinformation bör därför dels fungera som en återföring av erfarenheter från medborgarna till myndigheterna, dels öka den enskildes möjligheter att spela en aktiv roll i samhällsarbetet och samhällsdebatten. På så sätt kan informationen utvecklas till en kommunikation i båda riktningarna. Den framtida socialvården bör på den kommunala nivån bli en viktig upplysningskälla för kommunens invånare. a. i sitt samhällsarbete i direkt kontakt med berörda människor ge och ta information om levnadsförhållandena och om erforderliga sociala insatser. Informationen skall utformas så att den kan nås, att den kan förstås och att den stimulerar till aktiv medverkan i samhällsförändringen. 3.6 Aktiva förebyggande insatser Samhällsförhållandena och deras förändringar skapar risker i fråga om ekonomi, hälsa och i andra avseenden som gäller vår välfärd. Riskerna är särskilt stora för dem som inte klarar de prestationskrav och den konkurrens vilka behärskar många samhällsområden. Förutom en social samhällsplanering är en aktiv och uppsökande socialvård en viktig förutsättning för att man så långt möjligt skall kunna förebygga och undanröja sådana risker och svårigheter. Den nya måste därför i samverkan med andra samhällsorgan - t. ex. hälso- och sjukvården och - kartlägga sociala miljöproblem och bistå grupper och människor som löper risk att komma i eller redan befinner sig i otillfredsställande sociala förhållanden. Vid planering och organisation av uppsökande socialvårdsinsatser är det viktigt att socialvården har kontakt med exempelvis pensionärs-, handikappoch klientorganisationer samt den fackliga rörelsen. Socialvården bör medverka i kampen mot antisociala företeelser i samhället. Den bör bidra till att kartlägga och avslöja t. ex. hur affärs- och finansintressen är lierade med prostitution, koppleri och narkotikahandel och påvisa den sociala misär som därmed följer. Den uppsökande socialvården har en svår och grannlaga uppgift i sina kontakter med människor som inte självmant uppsökt socialvårdens organ. Verksamhetens positiva syften måste klargöras så att människorna inte uppfattar kontakten som ett intrång i deras integritet. 3.7 Respekt för den enskildes integritet Det finns många viktiga problem i förhållandet mellan socialvårdsmyndigheterna och den enskilda människan. I detta sammanhang är integritetsfrågorna av stor betydelse. Hit kan räknas frågor som gäller tystnadsplikt och handlingssekretess i fråga om uppgifter som socialvården förfogar över. Inom socialvården har med stöd av bl. socialregisterlag efter hand utvecklats ett omfattande system av uppgifter om den enskilda människan och hennes förhållanden. Socialvården har också att lämna uppgifter till andra myndigheter i vissa sammanhang. Det är nödvändigt både med hänsyn till rättssäkerheten och för att säkerställa kontinuiteten i behandlingen att socialvården förfogar över vissa dokumenterade uppgifter. Även forsknings- och statistikbehov liksom socialvårdens behov av kunskaper om förhållandena i kommunen vid medverkan i samhällsplaneringen talar för detta. Det förekommer emellertid i socialvårdens register uppgifter som redan från början framstår som mindre nödvändiga liksom efter hand inaktuella uppgifter, som bör kunna rensas ut. En anhopning av inte nödvändigt informationsmaterial innebär en negativ byråkratisering, som hotar den enskildes integritet och skadar socialvårdens anseende och människors förtroende för denna verksamhet. Samma kan sägas om socialvårdens uppgiftslämnande till andra myndigheter, då uppgifterna kan vara till förfång eller direkt skada för den det gäller. Lagen om socialregister bör kunna slopas. Registreringen av uppgifter som inte är nödvändiga för verksamheten bör upphöra. Enligt vår mening kan socialvården också befrias från sådant ensidigt uppgiftslämnande till annan myndighet som har negativa följder för den berörde. 3.8 A kliv medverkan i samhällsplaneringen Det finns fortfarande trots stora förbättringar många dåliga bostäder, och många barnfamiljer bor trångt. I stor utsträckning gäller dock inte bristerna sjäiva lägenheten utan mera innehållet i hela boendemiljön. Det kan t. ex. gälla dålig trafikplanering, brist på fritidssysselsättning för såväl äldre som yngre, skiktning i bostadsområdena efter den boendes inkomst, ålder, kön och sociala ställning. En ogynnsam social miljö leder till utslagning, bristande jämlikhet och till att många människor behöver socialvårdens stöd. Många individuella hjälpbehov kan därför sägas vara ett symtom på tillståndet i samhället. Detta ger i sin tur de sociala organen djupa kunskaper om brister i miljön som är så värdefulla att de bör tas till vara i samhällsplaneringen. Planerings- och miljöfrågorna är en omfattande samhällsangelägenhet som sträcker sig långt utöver socialvårdens gränser. Men socialvården bör vara en viktig faktor i planeringen. Det är viktigt att samplaneringen utvecklas och fördjupas och att därvid de sociala organens kunskaper och erfarenheter om förhållanden i samhället som innebär svårigheter för människorna tas bättre till vara. Detta bör ske inte bara genom att socialvården tillhandahåller grunddata utan också genom att den ges tillfälle att aktivt delta under hela planeringsprocessen. 3.9 Utbyggd barnomsorg och äldreomsorg i en aktiv socialtjänst En av den kommunala socialvårdens eller viktiga uppgifter skall vara att svara för social service i form av en god barnomsorg och äldreomsorg. För barnomsorgen gäller att det skall ske en utbyggnad med 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya platser i fritidshem. Familjedaghemmen förutsätts liksom utgöra ett kom plement till daghem och fritidshem och byggas ut enligt den bedömning som görs lokalt i varje kommun. Det är angeläget att detta utbyggnadsprogram helt genomförs. Det är också principiellt av stor betydelse att en fortsatt målsättning om full behovstäckning hålls levande. Vi anser det vara ytterst angeläget att utbyggnadsplaneringen för barnomsorgen fortlöpande följs upp. Denna fråga aktualiserar vi i särskild motion. Äldreomsorgen är av stor betydelse, inte minst mot bakgrund av att antalet äldre kommer att öka kraftigt . Jämfört med nuläget kan ökningen av antalet personer som är eller äldre beräknas till över 200 000. En ändamålsenlig bostad är inte minst för de äldre en förutsättning för goda livsvillkor. Det åligger kommunerna att svara för bostadsförsörjningen inom sitt område. I detta åliggande ingår självfallet också de äldres bostadsbehov. Det normala bör vara att människorna behåller sin bostad även när de kommer upp . En förutsättning för att de äldre skall kunna bo kvar i sin bostad och sin invanda miljö är ofta att de kan få hjälp med städning, matlagning, inköp osv. Den sociala hemhjälpen är här en viktig och nödvändig resurs som byggts ut betydligt men som behöver ytterligare förstärkas både kvalitativt och kvantitativt. När behovet av omsorg och service nått en viss gräns aktualiseras frågan om boende och vård i gemensamma former. Nuvarande socialhjälpslag ålägger kommunerna att anordna och driva hem för åldringar och andra personer vilka är i behov av vård eller tillsyn som icke eljest tillgodoses. Ett sådant boende kan visserligen ge förutsättningar för kontakt och samvaro med andra, men det inskränks till en vårdmiljö som består av vårdpersonal och en stor enhetlighet bland de boende. har därför utvecklats vissa nya boendeformer för äldre. Det gäller främst , som också kallas pensionärshotell eller bostadshotell. Ålderdomshem och skiljer sig åt när det gäller såväl utrymme som former för service. I ålderdomshemmet har man sitt rum, i servicehuset sin lägenhet. I ålderdomshemmet är man hel inackorderad, i servicehuset köper man bara de tjänster man önskar och behöver ta i anspråk. Servicehusen bör i stor utsträckning kunna ersätta de nuvarande ålderdomshemmen. En viktig uppgift för i äldreomsorgen är att kunna erbjuda sysselsättning och aktivitet, så att isolering och passivitet inte uppstår. Stöd till föreningsarbete i olika former är här av stor betydelse liksom en aktiv informationsverksamhet för de äldre. För att de äldre skall kunna känna trygghet skall också svara för att det finns en lämpligt organiserad social jourverksamhet. Kollektivtrafiken bör utformas så att den är i största utsträckning lämplig även för de äldre. 1 fråga om sådana behov som inte kan tillgodoses genom kollektivtrafiken är färdtjänsten en viktig verksamhet som har till uppgift att svara för. föreslog i sitt principbetänkande att kontinuitet, flexibilitet och närhet skall vara vägledande principer vid utformningen och utnyttjandet av socialvårdens institutionella resurser. Vi ansluter oss till dessa principer. Institutionerna bor bli en del av de samlade resurser som kommunens socialtjänst har att erbjuda. Avgörande för den insats som väljs skall vara den enskildes aktuella situation. Institutionsresurser skall kunna användas för insatser i den enskildes egen miljö, och socialvårdens övriga resurser skall kunna utnyttjas även under vistelse i institution. Vi utgår från att socialvården genom mer differentierade resurser skall få möjlighet att i större utsträckning än nu förlägga olika stöd- och behandlingsinsatser till den berördes egen sociala miljö.