mot · FZ021663 · 1976-01-27 00:00:00 — 1975/76: 1663 Redan från början skall framhållas att denna motion inte är avsedd som negativt inriktad kritik mot bl. a. verksamhet. Avsikten är - även om jag anmärker på vissa förhållanden - att om möjligt försöka bidra till ännu bättre utnyttjande av skickliga personal och förhållandevis goda ekonomiska och materiella resurser. Livsmedelsproduktionen är kanske den allra viktigaste verksamheten för alla jordens länder och folk. Vårt land måste givetvis medverka till den totala produktionen dels för att täcka inhemska behov, dels för att i möjligaste mån bidra till världsförsörjningen. För att utveckla nya metoder för optimal produktion av näringsriktiga livsmedel krävs effektiv forsknings- och försöksverksamhet. Vid en enkel undersökning av jordbrukets forskningsproblematik kan man få den uppfattningen att det grundläggande i odlingsverksamheten bör vara helt bekant efter många tiotals år av studier och försök. Men naturligtvis är det inte så enkelt. Redan huvudkomponenterna jord, klimat, utsäde, gödselmedel, skadeangrepp och bekämpningsmedel kan ge rikhaltiga kombinationsmöjligheter. Oerhört många fler gynnsamma eller ogynnsamma kombinationer inträder genom variation i delkomponenterna mineraler, kemikalier, mikroorganismer, gifter etc. Respekten för de väldiga variationer som kan föreligga - kontrollerat eller okontrollerat - vid forskning och försök inom jordbruksområdet borde kanske avhålla från kritiska synpunkter. Men genom intresse för näringsfysiologi i förening med intresse för goda produktionsresultat i jordbruket har jag försökt att fä ett intryck av den svenska jordbruksforskningen. och dess försöksverksamhet är ju en mycket omfattande organisation, som omsätter avsevärda ekonomiska belopp. Verksamheten är helt säkert värd sina kostnader, under förutsättning att dess resultat kommer lantbruket till godo snabbt och entydigt. Huvuddelen av verksamheten motsvarar förmodligen också högt ställda krav. Vissa forskningsinriktningar är kanske inte heller så viktiga - i dagens omdebatterade livsmedelssituation - som andra. Jag har bl. a. studerat några utredningar (SOU 1960:30 betr. objektiviteten vid forskning och försök på växtnäringsområdet samt PM beträffande försöksverksamhetens utnyttjande i rådgivningen, ) och några rapporter från jämte försöksprogram, verksamhetsberättelser m. m. samt haft vissa samtal. Efter detta kvarstår ett intryck av att vissa förbättringar i ledet forskare-försökspersonal-utvärdering-rapportering bör kunna åstadkommas. De synpunkter härpå som framförs i motionen avser dagsläget och framtiden. Forskningsavdelningarna - som också har ansvaret för utbildning - har endast ett fåtal fasta tjänster. För många anställda råder en viss otrygghet i anställningsformerna, eftersom de är beroende av de ekonomiska anslag som forskningsverksamheten kan motivera. Det är härigenom inte alltid så lätt att garantera någon tillförlitlig kontinuitet i anslagstilldelningen, vilket alltså är en otrygghetsfaktor för viss personal Forskarens möjligheter att personligen påverka medelstilldelningen består huvudsakligen i att utöva ett mycket omfattande planeringsarbete och göra utredningar för sökandet av anslag - ett tidsödande arbete som inte i någon högre grad kommer det praktiska jordbruket till nytta. Det tycks vara vanligt att de avslagna ansökningarnas antal avsevärt överstiger antalet som leder till forskning och försök. Detta förfaringssätt synes innebära en avsevärd tidsspillan. Det är dock inte ovanligt inom all forskningsverksamhet att skickliga forskare måste ägna förhållandevis mycken tid åt administrativ verksamhet. Förhållandet vid innebär emellertid också en annan diskutabel faktor. Forskarna besitter stora - kanske framför allt teoretiska - kunskaper, och de har sannolikt många egna intresseinriktningar som säkert i de flesta fall kan leda till värdefulla framgångar för svenskt jordbruk. Men så som livsmedels- och jordbrukssituationen är - även med ekonomiska aspekter - synes det vara nödvändigt med en välplanerad prioritering av intresseområdena. Det betyder kanske att de personliga specialinriktningarna måste stå tillbaka inför en prioritering grundad på mera påträngande samhällskrav utan att därmed vetenskapliga kriterier eftersätts. Forskningsinsatserna har varit starkt inriktade på att frambringa allt högre skördekvantiteter för producenterna. Men denna inriktning måste kanske modifieras något till förmån för konsumenternas krav på allt högre kvalitet på flertalet produkter. Härmed avses bl. a. produkternas näringsinnehåll samt frihet från gifter. Miljö- och energidebatterna understryker även en allmän strävan att inte använda mer konstgödsel än vad som behövs för optimal skörd. Ytterligare studier av och försök med ökad kvävesgödsling bör då kunna upphöra. Efter en hittillsvarande ökning av uppåt bör vi nu nått ekonomiskt optimum. Detta talar kanske för att aktiviteten med avseende på gödslingsförsök bör inriktas på växtnäringsstyrningen. Även andra odlingsformer bör prövas. Härmed avses de olika formerna för naturenlig odling, bl. a. biodynamisk. Mot bakgrunden av världens livsmedelskris kan även andra omprioriteringar komma att erfordras. All t tyder på att verksamheten successivt bör anpassas till att kunna motsvara de forsknings- och försökskrav som en omprioritering kan leda till. De produkter i jordbruket och annorstädes som bringar den biologiska miljön ur balans - jämte andra påtvingade biverkningar av den teknologiska utvecklingen - kräver att dessa frågor måste ägnas ökad uppmärksamhet. Det kan dock ifrågasättas i vilken omfattning vissa av miljöfrågorna - hur angelägna de än är - bör bearbetas vid som en parallellverksamhet till arbete. Här avses då exempelvis allmän miljövård, igenväxande odlingslandskap, svavelproblematiken etc. En av bägge parter godtagbar fördelning bör lämpligen göras. En annan miljöfråga gäller de sociala förhållandena i lantbruket och för lantbrukets familjer. Detta är en viktig del av lantbrukarens levnadsvillkor, som dock inte behandlas vid högskolan. I egenskap av iantbrukshögskola bör lämpligen studier och utredningar rörande lantbrukets sociala förhållanden ingå i utbildningsverksamheten. I dessa tider då tekniken ombesörjer det mesta i jordbruket bör den maskintekniska sektionen vara väl för utprovning, rådgivning etc. Det har dock sagts att där räder underbemanning. Då lantbrukaren i allra högsta grad är beroende av oklanderligt fungerande maskiner, får det anses vara mycket angeläget att den maskintekniska utprovningsverksamheten kan ge betryggande service. Utan att nedvärdera den speciella nyttan av exempelvis pälsdjur eller prydnadsväxter - eller den personal som enligt högskolans katalog är verksam inom dessa områden - kan man möjligen ifrågasätta storleken av dessa verksamhetsgrenar i förhållande till andra vid högskolan som kan bedömas som mer angelägna. Med detta påpekande avses inte att föreslå någon direkt personalomflyttning, men det är möjligt att någon omvärdering av olika sektioners angelägenhetsgrad kan vara lämplig. Under alla förhållanden får en forsknings- och försöksverksamhet inte vara alltför statiskt uppbyggd. Forskningen är en föränderlig process, och en acceptabel grad av flexibilitet bör - som tidigare nämnts - eftersträvas. Vilka riktlinjer som verkligen skall råda ute på försöksplatserna synes kunna variera avsevärt. Skall det vara uppdragsgivarens begäran i detalj eller den centrala försöksprogrammakarens teoretiska uppläggning? Blir det försökspersonalens praktiska synsätt just vid försökstillfället eller väderleks förhållandena och jordbeskaffenheten som råder vid tillfället för gödsling, jordberedning, sådd, växtbekämpning, skörd och efterarbeten? Uppgifter visar att man vid försök har tillfört kalk dagen före sådd trots att man bör veta att kalken bör tillföras jorden hösten före sådd eller tidigt och minst före sådd. Ändå har resultaten tillmätts fullt värde för vägledning vid praktisk odling. Andra kalkningsförsök synes ha utförts utan vederbörlig hänsyn till om sura, neutrala eller basiska gödselmedel använts . Försökspersonalen sprutar bekämpningsmedel sedan tjänstetiden börjat och marken kanske är torr, medan den samvetsgranne odlaren sprutar vid dagg och god fuktighet. I en rapport beträffande verkan av fosfor och svavel i två gödselmedel återfinns följande rad under rubriken . Den tillämpade försöksplanen ger inte underlag för en närmare precisering av en ekonomiskt optimal fosforgiva. Försöken ägde rum på sex olika försöksgårdar, varför man borde kunna förvänta fullständiga resultat. Med så omfattande aktiviteter som bedrives i och dess försöksverksamhets regi måste det dock få tillåtas ett betydande antal missar - inte minst av klimatskäl. Men det kan ändå ifrågasättas om verksamheten i alla avseenden motsvarar kraven på modernt organiserad och genomförd forsknings- och försöksverksamhet. Detta är en fråga - inte en anklagelse! Det är känt att de flesta lantbrukare är mycket nöjda med verksamheten, men det säger inte allt. Försöksverksamheten borde kunna underlättas avsevärt - i synnerhet för odlaren - om man snabbt och enkelt kunde spåra brister i jordens näringstillstånd och därigenom selektivt avhjälpa dessa. Det måste vara en angelägen fråga för jordbruksforskningen att försöka ta fram utrustning för sådan snabbanalys. En fortlöpande provtagning över hela landets skulle möjligen vara en lönsam åtgärd om ett tillräckligt billigt förfaringssätt kunde åstadkommas. Det bör i detta sammanhang erinras om att mikronäringen bör ägnas större uppmärksamhet samt även - kanske mest vid studier av de biologiska odlingsmetoderna - mikroorganismer, daggmaskarna m. m. som speciellt förknippas med dessa odlingssätt. Forskning och försök avses till slut utmynna i entydig rådgivning för praktisk odling. Många lantbrukare är mycket intresserade av såväl forskningsuppläggning och försöksgenomförande som slutrapportering. Men det har anmärkts på att språket ofta är alltför akademiskt och att rapporterna huvudsakligen innehåller mängder av siffertabeller. Det är därför önskvärt att aktuella rapporter kan användas i alla instanser från forskare till lantbrukare samt att siffertabellernas mening förtydligas genom diagram. I den mån reproduktionssvårigheter och kostnader inte lägger hinder i vägen bör även lämpliga fotobilder kunna medtas i rapporterna. Ett lättförståeligt rapportmaterial ger bättre förståelse för försökens innebörd och resultat och bidrar till bättre samhörighetskänsla mellan lantbrukarna och försökspersonal av alla kategorier. Enligt uppgift utförs huvuddelen av forskning och försök med utgångspunkt i forskarnas egna uppslag. Där finns alltså stort kunnande och många goda idéer som bör tillvaratas. Från forskaren går objektet till distriktsförsöksnämnderna för samråd m. m. Härifrån går det vidare till en samarbetskommitté och efter behandling där framläggs objektet för försökskollegiet, som sammanträder endast en gång . Denna ärendegång gör att vissa projekt kan få vänta på igångsättning. Det förefaller att vara en ganska trög väg - åtminstone för enklare försök. Med den antydan som gjorts om nya prioriteringsgrunder och om en mera behovsstyrd verksamhet skulle ovannämnda ärendegång nästan behöva vändas helt om. Under alla förhållanden vill jag starkt framhålla att dagens situation motiverar en noggrann funktionsanalys beträffande var forskning och försök verkligen behöver sättas in. En mera flexibel verksamhet kräver även litet mera rörlig ekonomi. Därför vore det kanske lämpligt att dela upp medlen på två nivåer: Större belopp till viss programmerad forskning. Ett mindre och rörligt belopp till flexibel detaljforskning Jag vill sluta med en anhållan om att det anförda ej må uppfattas som negativt menad kritik. Min förhoppning är att något skall vara en impuls till att göra det bästa av svensk lantbruksforskning. Lantbrukarna är alltid intresserade och villiga att aktivt ta del i den forsknings- och försöksprocess som blir avgörande för morgondagens krav och produktionsresultat. Motionens förslag skall förhoppningsvis vara till nytta för dem och deras verksamhet, om de kan leda till att en översyn av forsknings- och försöksverksamheten utförs - gärna under beaktande av motionens synpunkter och förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag beträffande och dess försöksverksamhet, bl. a. med hänsyn tagen till motionens riktlinjer.