mot · FZ02852 · 1976-01-23 00:00:00 — Motion 1975/76:852 av m. fl. om slopande av skiljemannaförfarandet vid rättstvister på arbetsmarknaden Lösandet av rättstvister på den svenska arbetsmarknaden regleras genom lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Lagen föreskriver att tvister mellan arbetare och arbetsköpare löses endera av arbetsdomstolen eller av allmän domstol. Lagen medger också ett tredje sätt, nämligen att i kollektivavtal avtala om skiljemannaförfarandet enligt lagen om skiljemän . Denna lag är otidsenlig och försätter arbetaren i ett rättsligt underläge gentemot arbetsköparen. I de kollektivavtal där detta rättsförfarande finns intaget föreskrivs att de tvistande partema utser lika många skiljemän, en, två eller tre vardera. Dessa skall sedan försöka enas om en opartisk ordförande med utslagsröst. Kan skiljemännen inte enas, finns det angivet vem som skall tillträda som opartisk ordförande i skiljenämnden. Som exempel härpå kan nämnas att det i kollektivavtal för metallindustrin i är bestämt att ordförande skall utse opartisk ordförande i skiljenämnd i de fall där skiljemännen inte kan enas. I andra kollektivavtal finns föreskrivet att därest enighet ej kan uppnås om val av opartisk ordförande borgmästaren i första hand skall anlitas. Denne har dock rätt att avsäga sig uppdraget. I sådant fall är överexekutorn skyldig att åta sig uppdraget. Det kan således bli överexekutorn, borgmästaren eller person som ordförande utser som får avgörandet i sin hand i en facklig tvist. Detta kan inte gagna arbetarna, då man på förhand kan anta att dessa myndighetspersoner i de flesta fall står arbetsköparna närmare och i de för arbetarna väsentligaste frågorna ger sitt stöd åt arbetsköparsidan. Arbetarna har heller inte samma möjlighet att till skiljemän utse personer med juridisk utbildning i samma utsträckning som arbetsköparna. Eftersom det i lagen om skiljemän stadgas att skiljemännen själva beslutar om storleken av arvodet för sina uppdrag, kan det bli mycket kostsamt för den förlorande parten. Med den sammansättning i skiljenämnderna som arbetsköparna med stöd av kollektivavtal kan tilltvinga sig blir det oftast arbetarna som är den förlorande parten. Detta gör att arbetarna på förhand kommer i underläge. Dessutom måste skiljemannaförfarandet från rent principiella synpunkter starkt ifrågasättas som rättsinstans för lösande av tvister på ar 1975/76: 852 För det första kan skiljedom inte överklagas och för det andra: de vittnen eller experter som i förekommande fall framträder inför skiljemännen kan inte åläggas tala under ed eller sanningsförsäkran. Vill någondera parten att så skall ske, måste handläggningen av ärendet på begäran överföras till allmän domstol. Det medför onödig försening vid handläggning av tvister och dessutom ökade kostnader. kommunisterna har i tidigare motioner krävt att arbetarna skall vara befriade från alla kostnader i samband med rättslig prövning av tvister som rör arbetslivet. Vi kan inte finna detta rättsförfarande tidsenligt, och det bör med det snaraste utmönstras. Lagen om rättegång i arbetstvister medger möjlighet till upprättande av kollektivavtal med denna handläggning av tvister. En ändring av lagen på den punkten är nödvändig. Det bör i stället stadgas att skiljemannaförfarandet inte får förekomma i kollektivavtal. Invändningar som gjorts mot denna åsikt med motiveringen att ingen kan tvingas avtala om skilj emannaförfarandet är inte relevanta. Vid förhandlingar om kollektivavtal förekommer det alltid kompromisser av olika slag, där ett krav från arbetsköparnas sida om införandet av detta rättssystem kan påtvingas arbetarna. Det är därför av stort värde att uttalar att skilj emannaförfarandet inte skall komma i fråga som rättsinstans för att lösa tvister inom arbetslivet. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening uttalar att tvister i arbetslivet inte bör lösas genom skiljemannaförfarandet enligt lagen om skiljemän av , 2. att hos regeringen hemställer om förslag till lag om ändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister syftande till förbud mot skiljemannaförfarandet. (vpk) i (vpk) i