mot · FZ02446 · 1976-01-19 00:00:00 — av och om filialindustrier till NJA, m. m. 80 är den största samlade industrisatsning som kommit till stånd. Dess betydelse för utvecklingen i kommer att bli mycket stor. Vi betraktar expansionen vid NJA som en betydelsefull framgång för den starka folkopinion som kräver utbyggnad av den statliga företagssektorn i vårt land. Vi anser det också viktigt att den vidare planeringen sker på ett sådant sätt, att länet i dess helhet får största möjliga nytta av den. För och den s. k. Fyrkanten innebär de planerade och pågående investeringarna ett uppsving av betydande format. Men med att detta kan förutses, ökar oron i andra delar av . Inlandskommunernas problem växer. och nordöstra har vikande sysselsättningssiffror och fortsatt avfolkning. kommun befinner sig i en prekär situation och svävar ännu i ovisshet om vad som skall komma sedan är på väg att försvinna som storarbetsgivare. I ett föredrag i framhöll länsarbetsdirektören att 80 inte alls kommer att räcka till för att föra upp länet på riksgenomsnittets nivå i sysselsättning. Han uppskattade behovet av nya sysselsättningstillfällen utöver effekten från 80 till minst 10 000 nya arbetstillfällen. Vissa kommuner i , främst de tidigare nämnda, ligger nu särskilt illa till och det är knappast rimligt att tro att 80 kommer att innebära lösningen på alla bekymmer. Tvärtom kan svårigheterna öka om NJA-satsningen inte parallellkopplas med en målmedveten investeringspolitik i andra länsdelar. Industrispridning utgående från NJA kan dock bli ett starkt bidrag i ansträngningarna att skapa sysselsättning i andra kommuner. Vid planeringen av NJA:s vidare utbyggnad är det därför nödvändigt att utgå från en sådan målsättning. med satsningen i är det nödvändigt att planera uppbygget av andra mindre industrier i olika delar av och att man därvid utnyttjar NJA:s produktion som insatsvara. Satsningen i bör med andra ord användas för att bilda stomme i en industrialiseringsplan som omfattar hela . Huvudlinjen måste vara att skall förvandlas från ett i huvudsak råvaruproducerande län till ett högindustrialiserat. Regeringen bör lägga fram en långtgående industrialiserings- och sysselsättningsplan som omfattar liela och vars mål är att skapa full sysselsättning och utveckling i varje kommun. Att gå in för en maximal industrispridning utgående från NJA måste ses som ett betydelsefullt inslag i en sådan plan. I detta sammanhang har också fraktpolitiken sin stora betydelse. Det statliga regionala transportstödet infördes och kompletterades fr. o. m. Dessa åtgärder måste betraktas som viktiga ur regionalpolitisk synpunkt, men fraktkostnaderna måste trots detta även i fortsättningen betraktas som ett betydande hinder för industriell spridning bl. a. från NJA. I länsprogram 1974 för påpekas också detta i följande ordalag: NJA har som tidigare redovisats lagt ut tillverkning av fartygsinredningar till arbetsmarknadsverkets anläggningar i och undersöker möjligheterna att förlägga annan typ av tillverkning till . Skälen härför är dels praktiska, - verksamheter som rent tekniskt kan ligga utanför NJA:s hårt ansträngda industriområde i tar ej dyrbart utrymme i anspråk - och dels regionalpolitiska - arbete utanför minskar pressen på och ökar antalet arbetstillfällen i andra kommuner. Men arrangemanget innebär företagsekonomiska nackdelar, framför allt på transportsidan. De produkter varom här är fråga - dels råvaran från NJA och dels den färdiga produkten från filialföretaget har alltid ett relativt lågt förädlingsvärde. Som exempel kan nämnas en aktuell produkt med ett förädlingsvärde på /ton varav det kalkylmässiga överskottet före frakter uppgår till ca . Fraktkostnaden från NJA till av råvaran till denna produkt uppgår till . Av de färdiga produkterna levereras 80 till kunder i medan går tillbaka till NJA. Transportstöd erhålles emellertid endast för den del av alla transporter som går från till . Transporten av råvara från NJA till och transporten av färdiga produkter från till NJA omfattas ej av transportstödet. Vid en produktion på (ca 100 sysselsatta) uppgår merkostnaderna för transporter i Haparanda-alternativet jämfört med förläggning i direkt anslutning tili NJA till ca . Av detta belopp utgör frakterna inom länet . Överskottet före frakter uppgår till ca . Projektet kan följaktligen ej realiseras. Så långt Länsprogram 1974. Av detta framgår att fraktkostnaderna, trots nuvarande fraktstöd, är så höga att de måste karakteriseras som ett avgörande hinder för exempelvis en bred industrispridning utgående från det expanderande NJA. i föreslår ett förstärkt transportstöd för . Även undertecknade motionärer är överens om att särskilda insatser mäste till för att klara problem, men även andra delar av brottas med likartade svårigheter och hoppas också på industrietableringar bl. a. i form av filialindustrier från NJA. Vi anser därför att ett förstärkt fraktstöd bör omfatta hela . Av det föregående framstår klart att det krävs resoluta åtgärder för att drastiskt minska transportkostnaderna. Det är rimligt att ett län som till ytan omfattar en fjärdedel av blir föremål för särskilda insatser också på detta område. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås1 att uttalar sig för att med utgångspunkt i den inledda satsningen på NJA och 80 hos regeringen hemställa om utarbetandet av ett kompletterande brett statligt industriprogram i syfte att skapa bl. a. filialindustrier från NJA i olika delar av länet. (vpk) (vpk) 1 Se även motionen 1975/76:447.