mot · FZ022227 · 1976-03-11 00:00:00 — Motion 1975/76: 2227 av i Skärstad m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. kom till på grund av forhållandena på skolans område. Alarmerande rapporter hade inkommit om dålig disciplin, mobbning, oförmåga att ta emot den meddelade undervisningen osv. har utredningen lagt fram sitt betänkande på vilket propositionen 1975/76:39 är grundad. Det är fråga om ett mycket omfattande förslag med många värdefulla punkter. Tonvikten är lagd på en organisatorisk reformering av skolan. Problemen ligger emellertid väsentligt djupare än i den organisatoriska apparaten. De hänger samman med hela utvecklingen i samhället. Man kan därför inte isolerat lösa problemen i skolan eller vänta sig att skolan skall åstadkomma det som samhället i övrigt misslyckas med. Utvecklingen visar sig i sådant som att barn allt tidigare slås ut i vårt samhälle. Utslagningen börjar redan i förskolan. Barnens problem beror i hög grad på hela familjesituationen. Man försöker visserligen att lasta över problemen på förskolans personal utan att ge den tillräckligt stöd. I dessa fall är det nödvändigt med stöd till hela familjerna. Det stödet kan inte ges generellt, utan utsätta familjer bör få tillfälle att framföra egna krav på stödets art. Ett annat problem av allvarlig karaktär är den stora frånvaron bland vissa elever. Varken polis eller barnavårdsmyndigheter anser sig kunna ingripa, eftersom det inte är något brottsligt". Men det verkar i längden nedbrytande på de skolkande barnens karaktär. Det finns enligt vår mening en allmän rot till många av problemen. Den har att göra med vilken livsåskådning och vilka grundläggande värderingar som styr oss som individer och nation. I det gamla samhället var tio bud ledstjärnor förden mänskliga samlevnaden. Den kristna livsåskådningen var till 1962 grundvalen för den svenska skolan. I dess ställe fastställde vissa grundvärden: respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde, för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten till personlig integritet. Men vilken livsåskådning bygger under dessa värden? En äkta livsåskådning är säkerligen det starkaste fästet även för skolans nya grundvärden. Dessa skall bära upp demokratin, den samhällsform som ger den största friheten men som också ställer de största kraven och det största ansvaret på individen. Demokratin står och faller med karaktären hos de individer som bär upp den. Människans karaktär betyder inte mindre utan mer . Kärnan i människans karaktär är samvetet. På den punkten bör alla ansvarskännande människor förenas i uppgiften att främja en god utveckling i samhället. uttryckte det så i en intervju i samband med att han erhållit : Avgörande för framtiden blir om vi handlar moraliskt eller cyniskt. (SvD 6/12-74). När det gäller skolans möjligheter att påverka ger SÖ-häftet Objektivitet och påverkan i skolan följande beskrivning: Skolans möjligheter till påverkan på elevernas sätt att tänka och handla ligger däri, att den kan ge samlade kunskaper och perspektiv och rikta in människor mot de uppgifter som väntar dem och visa på de attityder och värderingar som står till buds när man skall lösa dem. Ett exempel: Elever i årskurs 8 studerade under sex lektioner vad som menas med människovärdet och kampen för det . På frågan om deras syn på människorna ändrat sig genom arbetet skrev några: Man får sig en minnesbeta. Man tänker sig att man själv var i andras ställe t. ex. Man förstår bättre hur andra människor har det. Man försöker bättra sig själv som människa. Några förslag för skolans möjligheter att påverka må få antydas här. Studiedagar för lärare kunde användas för att behandla den etiska målsättningen och dess praktiska förverkligande. Produktion av läromedel som diskuterar och levande gör de etiska normerna, t. ex. case studies, biografier över människor som osjälviskt gjort stora insatser för nation och medmänniskor det råder brist på sådant material - borde stimuleras. Åtgärder att samla upp svårt skolkande ungdomar behöver utformas. Klarare anvisningar för att skolbibliotekens litteratur, inte minst deras ungdomslitteratur, står i överensstämmelse med skolans värderingar bör lämnas. Föräldrarna försöker efter bästa förmåga att fostra sina barn, men deras strävan försvåras bl. a. av vad som bjuds i massmedierna. Speciellt TV med sin stora genomslagskraft har här ett tungt ansvar. TV-filmer, där våldet glorifieras, ger upphov till svåra konflikter. Föräldrarna måste få hjälp med att förhindra skadeverkningar av sådana program, och här är det skolans uppgift att bistå föräldrarna. Det räcker inte med att ägna tid åt att reda ut barnens svårigheter i skolan, ty utan ett samgående skola-föräldrar-hem kommer problemen att finnas kvar. När man nu går in för att genomföra reformer på skolans område, bör man se till att innehållet i lärostoffet ger ungdomarna vägledning även då det gäller den mänskliga samlevnaden. Dessutom måste man ta upp frågan om massmediernas nedbrytande effekt på de unga, och denna fråga måste behandlas även inom skolan. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar 1. att lärostoffet vid översynen av läroplan ges ett innehåll som stärker skolans etiska vägledning av ungdomarna, 2. att skolan ges möjligheter att förebygga effekterna av brottslighet och råhet i massmedia samt att förhindra skadeverkningar av sådana inslag. () i Skärstad () () i Heden i Nennesholm () ()