mot · FZ02932 · 1976-01-26 00:00:00 — Motion 1975/76: 932 av m. fl. om den finansiella stödfonden inom beslöt i anledning av proposition 1975/76:20 att godkänna anslutning till en finansiell stödfond inom . Motiven för fonden är att ge finansiellt stöd till anslutna länder, så att de kan täcka tillfälliga underskott i bytesbalansen och därmed undvika att tvingas införa begränsningar i de löpande utlandstransaktionerna eller på konstlad väg stödja exporten av varor och tjänster. Dessa motiv är onekligen mycket lovvärda, eftersom det ligger i intresse att undvika en alltför påtaglig protektionistisk utveckling i industriländerna. Det finns dock anledning att noga granska det avtal som gäller för fonden och också pröva frågan om bör aktualisera förändringar i detta avtal. Medlemskapet i fonden kan få mycket stora konsekvenser för ekonomi. Enligt bestämmelserna kan åläggas att ställa drygt 1 500 milj. kr. till fondens förfogande. Detta motsvarar en mycket stor del av vår valutareserv. Visserligen kan fullgöra sin insats i form av ett s. k. garantiåtagande, vilket innebär att svenska staten ställer sig som garant för ett lån på kapitalmarknaden. Detta skyddar oss dock inte från en tänkbar belastning på vår betalningsbalans, eftersom fonden då har rätt att låna upp pengarna i svensk valuta på den svenska kapitalmarknaden. Om vill utnyttja möjligheten att för egen del låna ur fonden, måste det underkasta sig lånevillkoren. De innebär att vi skall förbinda oss att föra en ekonomisk politik som fonden betraktar som ändamålsenlig för att inom en begränsad tid återställa vår betalningsbalans. Vi kan således tvingas att acceptera ett slags ekonomiskt förmynderskap från fondens sida. Trots de stora konsekvenser som beslut inom fonden kan få för vår ekonomi, är möjlighet att med sin röst påverka dessa beslut mycket obetydlig. Röstetalet baseras på de olika ländernas bidrag till fonden, vilka i sin tur fördelas efter kvoter, som varierar i förhållande till ländernas storlek och BNP. får således 1,5 "i av rösterna, medan får drygt en fjärdedel. Eftersom de flesta viktiga beslut skall fattas med 2/3-majoritet kommer i praktiken att ha vetorätt med stöd av , , eller . 1* 1975/76. Endast för rika länder Fonden skall verka inom ram och står öppen tor medlemmar. Det innebär att den i princip endast vänder sig till rika industrialiserade stater. De enda OECD-medlemmar som möjligen kan betraktas som är , , och , och även dessa är ekonomiskt välutvecklade, jämförda med flertalet . Fonden är alltså en organisation för ömsesidigt stöd mellan jordens rika nationer. De länder som allra hårdast drabbats av de höjda oljepriserna ställs utanför. Genom den begränsningen finns det risk för att fondens verksamhet ytterligare kommer att skärpa skillnaderna mellan jordens rika och fattiga länder. Med hänsyn till de problem som vi här pekat på är det nödvändigt att inom fonden arbetar på vissa förändringar i fondens uppbyggnad och regler. En sådan förändring bör vara att stormakternas inflytande över fonden begränsas. Målet måste vara ett system där varje deltagande nation har en likvärdig röst. En annan åtgärd bör vara att begränsa fondens möjligheter att diktera låntagarländernas ekonomiska politik. Där bör målet vara att fonden helt respekterar låntagarlandets integritet. Påverkan bör ske endast i form av krav på återbetalning av lånade medel inom . En tredje förändring bör vara att fonden öppnas även för . Med hänvisning till vad som här anförts hemställes att beslutar att uttala att regeringen bör arbeta för förändringar av reglerna för den finansiella stödfonden inom med sikte på att uppnå följande: Samma röststyrka för alla medlemsländer. Begränsning av fondens möjligheter att ställa villkor på låntagarländernas ekonomiska politik. Möjligheter till medlemskap också för .