mot · G002410 · 1976-01-01 00:00:00 — 1976/77 410-418 av m. fl. om åtgärder för att främja yrkesverksamheten bland kvinnor i glesbygdsområden, m. m. har genomgått en stor utflyttning. Befolkningen har under dessa år minskat med ca 20 000 personer. Därefter, , har trenden vänt och länets invånarantal åter börjat att öka. Utvecklingen har dock inte varit likartad inom länet. kommun har under hela den angivna perioden haft en befolkningsökning. Även de senaste årens positiva utveckling för länet som helhet beror till större delen på utvecklingen i . På grund av 1960-talets befolkningsminskning har ålderssammansättningen blivit ogynnsam i flertalet kommuner, och de långsiktiga följderna av denna utveckling är oroande. Om i länsprogram 1974 prognoserade spontana" utveckling blir verklighet torde detta innebära en fortsatt utflyttning av främst yngre människor från de redan hårt drabbade delarna av länet, vilket ytterligare kommer att förstärka den redan nu negativa åldersstrukturen. Den totala arbetsmarknaden i samtliga länets kommuner utom minskade senare hälft trots den positiva utveckling som industrin i länet genomgick . Bakgrunden till denna utveckling är den mycket kraftiga sysselsättningsnedgången inom jord- och skogsbruk, vilken ökningen inom industrisektorn således inte har kunnat kompensera. Arbetsmarknaden i länet uppvisar ett stigande överskott på arbetssökande, vilket bl. a. framgår av den registrerade arbetslöshetens utveckling. Denna obalans avspeglas även i den undersysselsättning som förvärvsfrekvensen (antalet yrkesverksamma i förhållande till befolkningen i olika åldersgrupper) redovisar. a. framgår av följande tabell har kvinnorna i länet relativt sett större undersysselsättning än männen jämfört med riket. Anmärkningsvärd är också den låga yrkesverksamheten i åldersgruppen . Denna grupp svarar för av det beräknade sysselsätlningsbehovet. Detta gäller i samtliga länets kommuner med undantag för . I 1976/77. Yrkesverksamheten ti procent) 65-wår Män Kv Män Kv Män Kv Män Kv Yrkesverksamheten i länet är lägre än genomsnittet för riket. Ett relativt gott sysselsättningsläge återfinns i ett begränsat område kring . Därefter avtar sysselsättningsgraden relativt snabbt med avstånden till länets centrala delar. I de mer utpräglade glesbygdsområdena i länet är förvärvsfrekvenserna mycket låga. Särskilt låga yrkesverksamhetsgrader återfinns främst i delar av . , och kommuner. Den för länet totalt sett stabila utvecklingen inrymmer således betydande regionala obalansproblem som kan ge svåra återverkningar . I länsprogrammet har i pekat på särskilda insatser som bör vidtagas för att öka sysselsättningen i länet, skapa en större, stabilare och mer varierad arbetsmarknad i dess olika delar och häva undersysselsättningen. För att skapa förutsättningar för fullföljande av länsprogrammets förslag och ge möjlighet till särskilda ansträngningar i sysselsättningsfrämjande syfte har startats ett projekt, Aktion Z. Projektet syftar till att ta till vara alla idéer, projekt och möjligheter som kan finnas i länet för att öka sysselsättningen. Särskilda insatser behövs också dels för ungdomar mot bakgrund av dessa gruppers relativt höga rörlighet och de negativa konsekvenser som en utflyttning medför för den redan nu skeva ålderssammansättningen, dels för kvinnor vilkas förvärvsfrekvens ligger mycket under riksgenomsnittet i stora delar av länet. Dessa gruppers behov av arbete och möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden måste specialstuderas. Ett antal försök har genomförts i landet i syfte att göra det lättare för kvinnor och ungdomar att få arbete. Försöksverksamheter har bedrivits dels inom ramen för jämställdhetsdelegationens arbete, dels inom ramen för sysselsättningsutredningen och AMS. Ingen av dessa har dock berört de specifika förhållanden som de utpräglade glesbygdskommunerna har inom . Det bör därför av prövas vilka åtgärder som skall sättas in på dessa målgrupper och vilken effekt de företagna åtgärderna får inom en glesbygdskommun. Det har exempelvis visat sig att beredskapsarbetena eller IKSverksamheten ger mycket få kvinnliga arbetstillfällen. En differentiering av de nuvarande bidragen, så att de gynnar just kvinnor och ungdomar, borde kunna prövas. Effekterna av extra stimulans till daghemsbyggande eller kollektiv trafik i någon utpräglad glesbygdskommun torde kunna utvärderas. Likaså bör attityderna hos såväl arbetsgivaresom dessa målgrupper bearbetas i riktning mot att icke traditionella yrkes- och utbildningsval sker. Positiva erfarenheter från tidigare gjorda försök i andra delar av landet bör testas på de speciella förhållanden som har. har dels en försöksverksamhet med sysselsättningsplanering förlagd i kommun, dels ämnar den utvärdera Aktion Z ur olika aspekter i sitt slutbetänkande. Det vore därför värdefullt om en utvärdering av en ev. försöksverksamhet kring kvinnooch ungdomsarbetslöshet i utpräglade glesbygdsområden kunde ske inom ramen för samma utredning. En försöksverksamhet av ovan skisserade art föreslås innehålla följande åtgärder: O differentierade bidrag ges för beredskaps- och IKS- (intensifierad ) verksamhet, så utformade att de tar fram lämpliga objekt för kvinnor och ungdomar, O extra stimulansmedel ges till daghemsbyggande och kollektivtrafik, så att man underlättar arbetsresor inom glesbygden, 0 medel ställs till förfogande till ett projekt för att bearbeta attityder hos berörda arbetsgivare och berörd målgrupp, så att en förändring sker och därmed traditionella yrkesval/rekryteringar bryts. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att sysselsättningsutredningen startar en försöksverksamhet att pågå inom kommunerna i i syfte att klarlägga vilka extra åtgärder som erfordras för att dels höja den mycket låga yrkesverksamheten bland kvinnor inom de utpräglade glesbygdsområdena, dels motverka ytterligare utflyttning av ungdomar. () () I* 1976177.