mot · FZ022128 · 1976-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en utredning rörande nyföretagandet, m. m. De mindre och medelstora företagen spelar en betydelsefull roll i det svenska näringslivet och den svenska samhällsekonomin. Inom sektorerna handel, hantverk, industri och service får enligt företagsräkning drygt 700 000 personer sin sysselsättning i foretag med mindre än 50 anställda, vilket motsvarar av de sysselsatta inom dessa sektorer. Samhällsekonomins utvecklingsmöjligheter är således i stor utsträckning beroende av de mindre och medelstora företagen. Vi måste därför ha en politik, som skapar goda förutsättningar för olika företagstyper och företagsstorlekar att bedriva sin verksamhet. Det krävs en god miljö för företagsamheten. En god företagsmiljö innebär att det skall vara meningsfullt att vara företagare. Företagaren skall inte känna sig motarbetad av samhället. Det skall också vara naturligt för företagaren att uppfylla samhällets krav. Alla uppfyller inte samhällets krav. utsätts i stigande omfattning för en illojal konkurrens både i form av yrkesutövning på fritid av i seriösa företag anställda och av icke reguljära företag. Detta sker genom att dessa s. k. fritids-och helgarbetare undandrar sig det ansvar, som ställs på dem från samhället vad gäller exempelvis redovisning av mervärdeskatt, direkta skatter, sociala avgifter och den allmänna arbetsgivaravgiften. Dessa fritidsjobbare konkurrerar illojalt ofta med de seriösa företag de är anställda i under ordinarie arbetstid. Dessutom följer de inte de allt hårdare och kostnadskrävande bestämmelser, som ställs på arbetsmiljön. De arbetar ofta i undermåliga lokaler (t. ex. svetsning i källarlokal utan tillräcklig ventilation) och ådrar sig därigenom ohälsa. Detta belastar det företag där de har sin ordinarie anställning. Vi anser att det finns grundad anledning att på allvar uppmärksamma dessa problem. De alltmer ökade problemen med fritidsjobbare och illojala företag visar att den näringspolitiska miljön i måste förbättras. Den illojala konkurrensen är störst i branscher med arbetskraftsintensiva mindre och medelstora företag. Dessa företag drabbas även hårt av den snedvridning,som arbetsgivaravgifterna medför. Små arbetsintensiva företag kan drabbas av löneskatter i kronor räknat lika mycket som en processindustri med betydligt högre omsättning. Detta är inte en rättvis beskattning. I stället för att ständigt öka de sociala kostnaderna för företagen borde man undersöka vilka konsekvenser arbetsgivaravgifterna medför. Vad innebär den snedvridande effekten på exporten? Vad blir sysselsättningseffekterna? Vad blir konkurrenseffekterna? Vad blir effekterna på strukturen Vad blir effekten på prisnivån och på konsumtionen? Vi befinner oss i en lågkonjunktur. Ekonomin behöver stimuleras. Sysselsättningen behöver stärkas och framför allt behövs mer investeringar i näringslivet. Ett medel att uppnå detta är att slopa den allmänna arbetsgivaravgiften. Då gynnas framför allt de arbetsintensiva företagen, vilket borde ge den bästa sysselsättningsökande effekten. Då förstärks dessa företags ekonomi, vilket medför en ökad vilja att investera. Då kommer pressen uppåt på priserna att minska, vilket relativt sett höjer allmänhetens köpkraft och stimulerar ekonomin. När konjunkturen åter är sådan att ekonomin inte behöver stimuleras bör statsmakterna inte återinföra arbetsgivaravgiften utan ersätta denna med en skatt, som inte missgynnar exporten och gynnar importen, som inte snedvrider konkurrensen mellan kapitalintensiva och arbetskraftsintensiva företag. En skatt, som från dessa synpunkter är konkurrensneutral, är mervärdeskatten. En god näringspolitisk miljö missgynnar inte vissa företagsformer gentemot andra. Dagens samhälle ställer stora krav på företagsledarna. För att de skall kunna klara dessa krav behöver de en successiv vidareutbildning då det gäller produktionsteknik och företagsekonomi - för att klara konkurrensen - samt juridik - för att kunna följa med i den för företagen viktiga lagstiftningen. Denna utbildning är en avdragsgill kostnad för aktiebolag men inte för handelsbolag och enskilda firmor. Enligt företagsräkning är endast en tredjedel av alla företag aktiebolag. Flertalet mindre företag är det inte. Ett annat exempel där den enskilda firman missgynnas i förhållande till aktiebolag gäller rätten till avsättning till investeringsfonder. En god företagsmiljö innebär också en rimlig begränsning av företagens uppgiftsskyldigheter gentemot statliga och kommunala myndigheter. vid den av SHIO anordnade Företagets dag i utlovade arbetsmarknadsminister att medverka till en snabb lösning av frågan om företagens uppgiftsplikt. har ingenting hänt utan uppgiftsskyldigheten har fortsatt att öka. Uppgiftsskyldigheten är speciellt besvärande för mindre företag. Dessa saknar administrativa resurser för ändamålet. Vanligen får företagsägaren själv sköta detta , som för flertalet människor är fritid. Den utredning, som arbetar med företagens uppgiftsskyldighet, förväntades vara färdig . Den blev försenad och det anses nu att den skall föreligga . Vi förutsätter att regeringen utgående från utredningsresultatet kommer att se till att uppgiftsskyldigheten minskas och att man då speciellt tar hänsyn till de mindre företagens problem. Till andra viktiga komponenter i en politik för en god företagsmiljö hör helt naturligt arbetsmarknadspolitiken, regionalpolitiken, utbildningspolitiken, trafikpolitiken, frågor som rör företagens forskning, utveckling och lokaler. Arbetsmiljöpolitik, konsumentpolitik och handelspolitik har också betydelse för företagsamheten och dess utvecklingsmöjligheter. geläget att konsekvenserna för företagen av föreslagna åtgärder inom samtliga de nämnda områdena beaktas innan åtgärderna vidtas. Tyvärr har i vissa frågor företagsamhetens, och då särskilt den mindre företagsamhetens, intressen satts åt sidan, vilket har fått mindre önskvärda konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen. De ovan nämnda bristerna i företagsmiljön påverkar även nyföretagandet. Det är ett allvarligt problem att antalet nystartade företag minskat kraftigt. Det är inte enbart så att grundandet av nya småföretag skall lägga grunden till morgondagens storföretag. Det är genom grundandet av nya småföretag som småföretagsamheten och näringslivet skall bibehålla sin bredd, livskraft och utvecklingsförmåga. Det är också genom grundandet av nya småföretag som vi skall kompensera den nedläggning av företag som följer i strukturomvandlingens spår. Nyföretagandet är ett livsvillkor för svenskt näringsliv. Ett omfattande nyföretagande kombinerat med riskvilja och utvecklingsoptimism hos existerande företag är viktiga förutsättningar för en gynnsam ekonomisk utveckling. Nyföretagandet påverkas även av andra faktorer i samhället: den tekniska utvecklingen, människornas ökade utbildningsnivå, den förändrade boendestrukturen m. m. Hur bland annat dessa faktorer påverkar nyföretagandet och vad man kan göra för att öka detsamma borde kartläggas. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som skall se över möjligheterna att öka nyföretagandet. Med hänsyn till vad som ovan sagts hemställer vi1 1. att hos regeringen begär en förbättring av den näringspolitiska miljön genom att den illojala konkurrensen från icke seriösa företagare och fritidsarbetare utreds för att senare kunna åtgärdas, 2. att hos regeringen begär att effekterna av nuvarande näringspolitiska miljö på nyföretagandet utreds. () () () () BO () L. () i ' (Se även motion 1975/76:2129