mot · FZ02403 · 1976-01-20 00:00:00 — Motion 1975/76: 403 om vidgad rätt till studiestöd åt hörselskadade Det torde vara så att hörselskadade ungdomar, på grund av sitt handikapp, som regel har längre studietid än normalhörande, Hörselskadade ungdomar kan sålunda gå i gymnasieskolan även efter myndighetsålderns inträde. Fördröjningen kan till allt väsentligt sammanhänga med vederbörandes hörselskada. Ofta förekommer det att studieavbrott måste göras under själva studietiden. En trygg studiefinansiering som utgår är sjukbidrag från . Beträffande de hörselskadades möjligheter att erhålla sjukbidrag sedan vårdbidraget upphört kan följande anföras. Enligt lagen om allmän försäkring 7 kap. 1 § har försäkrad som fyllt och inte åtnjuter ålderspension rätt till förtidspension om arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften och nedsättningen kan anses varaktig. Om så inte anses men det däremot kan antas att nedsättningen blir bestående avsevärd tid äger den försäkrade rätt till folkpension i form av sjukbidrag. Sådant bidrag skall vara begränsat till . Förlängning av tiden för sjukbidrag kan naturligtvis upprepas. Fråga om rätt till förtidspension för blinda resp. döva-hörselskadade studerande har behandlats i rättsfall, varvid det bl. a. visat sig att de hörselskadade som ansökt om sjukbidrag erhållit denna form av pension t. o. m. vårterminen de fyllt eller under högst 1 läsår efter genomgången grundskola när vederbörande varit . I samband med prövningsärenden har meddelat bl. a. att hörselskadade ungdomar enligt gällande praxis kan vara berättigade till sjukbidrag enligt lagen om allmän försäkring för tid längst efter ordinarie skolpliktens upphörande, dvs. till och med vårterminen det år de fyller . Vårdbidrag utgår längst t. o. m. månaden före den då barnet fyller . I vissa fall kan i stället vid denna ålder utgå förtidspension eller sjukbidrag. Hörselskadade ungdomar anses dock ofta inte berättigade till dessa förmåner. Utbildningen tar emellertid, som tidigare framhållits, oftast väsentligt för hörselskadade ungdomar, på grund av deras handikapp, än för normalhörande. Detta har också framhållits av bl. a. vid i där man efterlyste ett bättre samordnat studiesocialt stöd , således även . Vid nämnda framhölls behovet av samordnat studiesocialt stöd inriktat speciellt för hörselhandikappade för att därmed ge trygghet åt denna grupp studerande. De hörselskadade har synnerligen små möjligheter att få feriearbete till skillnad från normalhörande, vilket också kan betraktas som ett ekonomiskt handikapp. Feriearbetet innebär ju för många studerande möjligheter att förbättra sin ekonomi och därmed öka de ekonomiska möjligheterna att fortsätta utbildningen. behandlade en liknande motion 1975.11.19 där utskottet framhöll att det från skilda håll påvisats ett behov av en utredning om de handikappades studiefmansiella situation och att man i samband härmed uppmärksammar frågor om samordning mellan studiestödsformerna och socialpolitiska eller arbetsmarknadspolitiska bidragsformer. Den kartläggning av ekonomiska stödformer för handikappade studerande som CSN gjort ingår i det material som legat till grund förden socialpolitiska bidragsutredningens avslutade arbete. Med hänsyn därtill ansåg utskottet att de utredningar som påbörjats dels om samordningsfrågor i det socialpolitiska bidragssystemet, dels om det studiesociala stödet gav anledning räkna med att frågorna om ekonomiskt stöd till handikappade elever blir föremål för fortsatt övervägande. Det förhållande torde dock kvarstå att några direkt säkra garantier, trots utskottets välvilliga skrivning, ej föreligger för att det samordnade studiesociala stödet blir föremål för övervägande. Därför finns det starka skäl som talar för att begär att frågan utreds. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att frågan om det studiesociala stödet för handikappade blir föremål för utredning och att förslag till förbättringar för denna grupp föreläggs .