mot · FZ022216 · 1976-03-09 00:00:00 — Motion 1975/76: 2216 av herrar Henmark och i med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. Propositionen 1975/76:39 innehåller lovvärda försök att komma till rätta med problem som visat sig hämmande och störande på skolarbetet. Friare resursanvändning, större möjligheter att lokalt utforma verksamheten, större möjligheter till specialåtgärder för skoltrötta elever etc. hälsas med tillfredsställelse. 1 vissa avseenden bör emellertid de lagda förslagen kompletteras och i något fall ges en annan innebörd. På s. 293 i propositionen behandlas glesbygdsskolornas problem. Dessa s. k. b/B-skolor ger ibland genom minskat elevantal ett underlag för lärares tjänsteunderlag som icke täcker hela undervisningsskyldigheten. I sådana fall måste extra förstärkningsresurser till för att skolan skall kunna bibehållas. Föredragande statsrådet är medveten härom och föreslår en glesbygdsgaranti i form av särskilt statsbidrag. Statsrådet räknar emellertid med att detta skall utgå endast under viss övergångstid. Sådana skolor finns alltjämt och bör också för framtiden finnas kvar, under förutsättning att icke barnantalet minskar alltför mycket. Bibehållande i det längsta av de små skolenheterna i glesbygd ger en lugn skolmiljö för barnen, minskar behovet av skolskjutsar och skapar dessutom möjligheter att behålla samhället eller byn levande. Med hänsyn härtill bör den föreslagna glesbygdsgarantin icke göras tidsbegränsad utan redan från början beräknas utgå så länge vederbörande skola existerar. Hot om indraget stöd bör ej få påskynda nedläggning. På s. 290 redogör föredraganden för hur skolstyrelsen kan använda tilldelade resurser. a. står i sista stycket: "En praktisk konsekvens härav blir att grupperingen i undervisningen, klasserna, inte behöver följa delningstalen för basresursen. Klassen kan vara både större och mindre än vad delningstalen anger." På s. 297 säger föredraganden bl. a.: "Resursfördelningen bör enligt min mening inte leda till att tillgängliga lärarveckotimmar oberoende av lärostoff, elevproblem m. m. används för att generellt minska undervisningsgruppernas storlek. Vi är väl medvetna om att förstnämnda uttalande gäller basresurser och senare fallet.förstärkningsresurser, men ändå förefaller de knappast harmonierande med varandra. Vi anser att det bör utan inskränkning ligga i kommunens kompetens att suveränt bestämma hur tillgängliga resurser skall användas. På s. 327 och följande redogör föredragande statsrådet för hur utvärdering skall ske. På s. 332 säger statsrådet: "Skolan saknar underlag och instrument för att kunna göra en sådan bedömning av skolans verksamhet som jag här förordat. I en skola med ökade möjligheter till lokal anpassning 1 1070/76. av undervisningens uppläggning och resursdisposition liksom kravet på en vidgad syn på skolans roll i samhället, kommer som jag tidigare understrukit utvärderingen av verksamheten att bli än mer betydelsefull . Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag att utarbeta underlag och instrument för en lokal och regional utvärdering. Denna utvärdering, som i sig själv är högst angelägen, kommer att kräva betydande arbetsinsatser. F. n. finns inga normer och inga statsbidrag för personal vid skolledarexpeditioner inom , till skillnad från gymnasieskolan. Med hänsyn bl. a. till de ökade arbetsuppgifter som uppkommer genom ovan angiven utvärdering är det angeläget att resurser ställes till förfogande för det kontorsmässiga arbetet vid skolledarexpeditioner och för annan kringverksamhet som rör . Slutligen förutsätter propositionen att arvodesbefattningarna för huvudlärare, tillsynslärare, institutionsföreståndare och bibliotekarier icke längre skall vara centralt tjänstereglerade. Hur de nuvarande uppgifterna skall lösas får bestämmas lokalt. Går detta förslag igenom kommer dels ett antal verksamheter som visat sig behövliga och åtminstone i vissa fall oumbärliga att berövas sin organisationsmässiga fasthet, dels också ett under många års förhandlingar uppnått förhandlingsresultat att genom ett riksdagsbeslut spolieras. Både med hänsyn till behoven att verksamheterna på ett eller annat sätt säkerställes och med hänsyn till de anställdas rättmätiga intressen bör förändringar inom detta område icke ske förrän förhandlingar skett med lärarorganisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att särskilt statsbidrag till glesbygdsskolor (glesbygdsgaranti) ges med stadigvarande inriktning och icke ges övergångskaraktär, 2. att tilldelade resurser, såväl bas- som förstärknings-, får disponeras av skolstyrelse utan speciella inskränkningar vad beträffar storlek av undervisningsgrupper, 3. att statsbidrag utgår till en normerad personaluppsättning vid skolledarexpeditioner vid i likhet med vad nu sker vid gymnasieskolan, 4. att förändringar i arvodesfrågor som rör personalen sker först sedan förhandlingsöverenskommelse med vederbörande personalorganisationer uppnåtts. () ()