mot · FY022151 · 1976-05-14 00:00:00 — Skatterna måste bli en viktig del i en sådan stabiliseringspolitik. Skall stabiliseringspolitiken bli framgångsrik, bör största möjliga samförstånd eftersträvas. Ett lämpligt forum för överläggningar kring dessa frågor är den stabiliseringspolitiska konferens med representanter för regeringen, oppositionen, näringslivet och parterna på arbetsmarknaden som vi länge begärt. Helt utan möjligheter att styra pris- och kostnadsutvecklingen står vi emellertid inte. Såväl en sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften som en mervärdeskattesänkning skulle leda till en långsammare ökning av konsumentpriserna. En sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften skulle leda till en motsvarande minskning av ökningen av arbetskraftskostnaderna . Sänkningen skulle medföra en viss förbättring av konkurrensläget för exportindustrin och för den importkonkurrerande industrin. Den skulle sålunda vara ägnad att medverka till en förbättring av den externa balansen. Indirekt skulle sänkningen också medverka till en begränsning av prisökningarna. Åtgärden skulle härigenom också medverka till en förbättring av hushållens reala köpkraft. (Med de antaganden som vi tidigare gjort om sambandet mellan löner och priser är det troligt att exempelvis en 3-procentig sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften skulle leda till att prisstegringarna reducerades med .) En sänkning av mervärdeskatten får ett direkt genomslag på konsu mentprisema och skulle sålunda medföra en långsammare ökning av konsumentprisindex . Den skulle därmed leda till en reallöneförbättring och sålunda innebära en stimulans av den privata konsumtionen. Från rent samhällsekonomisk synpunkt kan en sänkning av arbetsgivaravgiften sägas ha vissa fördelar framför en momssänkning; den har vissa positiva effekter på den externa balansen, vilket däremot momssänkningen inte har. En sänkning av arbetsgivaravgiften måste emellertid med tanke på den roll arbetsgivaravgifterna spelat i avtalsförhandlingarna anses vara mindre lämplig. Ett beslut om sänkning av arbetsgivaravgiften innan avtalsförhandlingarna är helt slutförda skulle dessutom kunna leda till komplikationer på arbetsmarknaden. Moderata samlingspartiet har liksom förordat en sänkning av mervärdeskatten i konjunkturpolitiskt syfte. En sådan sänkning är inte förenad med de ovannämnda komplikationerna. Förra årets erfarenheter av mervärdeskatten som konjunkturpolitiskt instrument är positiva. En sänkning av mervärdeskatten har den psykologiska fördelen att konsumenterna direkt kan avläsa dess effekter i form av sänkta priser. Det är sannolikt att detta ökar den avsedda stimulanseffekten. Det är genom prisövervakning dessutom möjligt att kontrollera att den avsedda prissänkningen verkligen kommer till stånd. Mot denna bakgrund förordar vi en sänkning av mervärdeskatten. I vår partimotion föreslog vi en sänkning av mervärdeskatten . Vårt krav avslogs emellertid av . Att nu åter föreslå att mervärdeskatten skall sänkas så snart detta är möjligt med hänsyn till gällande redovisningsterminer framstår därför som meningslöst. Vi vill erinra om att i samband med att vårt förslag avslogs uttalade sig för en konjunkturpolitisk beredskapsplan, vilken skulle omfatta bl. a. skilda selektiva insatser för att stödja den privata konsumtionen. Inte minst mot bakgrunden av att regeringen nu medgivit att den tidigare bedömningen av den internationella konjunkturutvecklingen var alltför optimistisk och att allmän enighet nu tycks råda om att det föreligger risk för ett försämrat sysselsättningsläge är det angeläget att beredskapen förstärks. Vi har alltjämt den uppfattningen att generella stimulansåtgärder utgör det mest effektiva sättet att möta en vikande efterfrågan och att en sänkning av mervärdeskatten därvid är att föredra. bör därför besluta att en sådan mervärdeskattesänkning bör ingå i den beredskapsplan som tidigare uttalat sig för och där prioriteras i förhållande till andra konsumtionsstimulerande åtgärder. Vi vill i detta sammanhang erinra om att den nya grundlagen medger att beslut om mervärdeskattesänkning genomförs även då i sin helhet inte är samlad. En momssänkning bör, liksom den som genomfördes , i princip vara temporär. Någon tidpunkt för återgång till den ursprungliga nivån bör emellertid inte fastställas redan vid åtgärdens insättande. Eftersom momssänkningen får förutsättas ske , är det naturligt att frågan om ett återställande prövas i samband med att behandlar finansplan. I den reviderade finansplanen understryks starkt behovet av att stimulera näringslivets investeringar. Särskilt viktig är en kapacitetsutbyggnad inom exportindustrin. Vårt lands nuvarande bytesbalansproblem kan endast genom en ökad export. Som framhållits i det föregående torde regeringens bedömning av industriinvesteringarnas utveckling vara alltför optimistisk. Den stimulans av efterfrågan som vi föreslagit genom en sänkning av mervärdeskatten torde komma att få effekter även på investeringssidan en tillräcklig efterfrågan på varor och tjänster är den grundläggande förutsättningen för att investeringar i ökad produktionskapacitet skall komma till stånd. Redan i vår motion förordade vi att näringslivet skulle få en generell rätt att utnyttja investeringsfonderna för konjunkturutjämning fram till . Regeringen har medgivit ett ökat utnyttjande av investeringsfonderna, dock ej generellt. Den nuvarande ordningen kan leda till att en råd framför allt mindre investeringar inte kommer till stånd. Mot denna bakgrund upprepar vi kravet på att investeringsfonderna släpps generellt. Med hänsyn till nödvändigheten att möjliggöra en ökad svensk export är enligt vår uppfattning ytterligare investeringsstödjande åtgärder erforderliga. Vi förordar att de nuvarande instrumenten för stimulans av näringslivets investeringar kompletteras med ett särskilt investeringsavdrag. Detta avdrag, som vi föreslår skall uppgå till av det investerade beloppet, skall avse näringslivets maskininvesteringar. Avdraget bör utgå på investeringar som påbörjas efter och och som är avslutade före utgången av 1976. Moderata samlingspartiet har tidigare förordat att sysselsättningen inom glesbygdsregionerna skall stimuleras genom en sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften. förordade vi ett borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det s. k. inre stödområdet från . Denna fråga har ännu inte behandlats av årets riksdag; när denna motion skrivs föreligger anmärkningsvärt nog ett förslag från skatteutskottet att frågan skall uppskjutas till höstriksdagen. Om så sker kan sänkningen inte rimligen genomföras och sålunda inte få några effekter på sysselsättningen , då vi, som tidigare anförts, har anledning att räkna med ökande sysselsättningsproblem. Mot denna bakgrund finner vi det nödvändigt att här upprepa kravet på ett borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att uttalar sig för en sänkning av mervärdeskatten i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringen hemställer att regeringen medger företagen generell rätt att fram till utnyttja investeringsfonderna för konjunkturutjämning, 3. att beslutar om särskilt investeringsavdrag i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att beslutar den allmänna arbetsgivaravgiften för företag inom det inre stödområdet från . () DER (m) G. () PER () i Gäddvik :~ :V-if .. n .. . , V ' i r - V> 1 " -'V ,:vj*r. ,-li ' T. ? i' ' -.i lif ' 'Ti; . : - r ' -' i.: i r - ,, . Ii;;;; . , 'v,T ... d,, .. " ,t .. .' - - - - 'å .