mot · FZ021959 · 1976-01-27 00:00:00 — av herrar i och i om framdragande av kraftledningar Kraftledningsgatorna åstadkommer stora intrång och olägenheter av olika slag både för den enskilde markägaren och för samhället. För den enskilde markägaren innebär de hinder i markanvändningen och kan minska hans produktiva skogsareal avsevärt. För samhället innebär den minskade skogsproduktionen samhällsekonomiska förluster. Enligt eldistributionsutredningen (SOU 1968: 39) fanns kraftledningar med minst 20 kW spänning i vårt land. Utredningen redovisade översiktligt beräkningar av intrånget i skogsmark genom dessa kraftledningar och beräknade kraftledningsgatornas kalytor inom områden för produktiv skogsmark till , medan ytterligare utgjordes av s. k. påverkad areal, med vilken avses områden som indirekt påverkas genom att skog måste avverkas för tidigt eller under försvårade förhållanden. Tillsammans utgjorde alltså arealen som påverkades , motsvarande av landets skogsmark. Kraftledningarnas påverkan på skogsproduktionen är bl. a. beroende av ledningshöjden, den omgivande skogens aktuella och förväntade höjd samt terrängens lutningsförhållanden. Enligt skogshögskolans beräkningar har kalytorna p. g. a. kraftledningsgator genom skogsmark ökat till , vilket orsakar ett årligt produktionsbortfall av ca 630 000 m3sk (skogskubikmeter). En fortlöpande utbyggnad av detaljdistributionsnätet förväntas . De ökade kraven på säkra elleveranser kommer förmodligen att medföra att framtidens ledningar görs trädsäkra (så bred kraftledningsgata att inga träd kan falla över ledningarna) i större utsträckning än dagens. har tillkommit i storleksordningen 2 000 km högspänningsledning och den utbyggnadstakten beräknas pågå . Utbyggnaden av ledningsnätet beräknas medföra ett bortfall av ytterligare ca produktiv skogsmark och det årliga produktionsbortfallet till ca 160 000 m3sk. Det skulle betyda att av landets produktiva skogsareal är kalmark p. g. a. kraftledningsgator samt att enligt beräkningssättet för en betydligt större areal dessutom är påverkad. Produktionsbortfallet å kalytan skulle vara virke plus bortfall på den övriga påverkade marken. Möjligheter till alternativt utnyttjande av kraftledningsgatorna, t. ex. för viltfoder, fårfoder och julgransodling, har övervägts. Olika marktyper och belägenheter gör att formerna för ett alternativt utnyttjande varierar. Ur flera synpunkter är det väsentligt att utan att ge avkall på säkerhetsbestämmelserna i så stor utsträckning som möjligt begränsa de skogsarealer, som tas i anspråk för nya kraftledningsgator. Ur samhällsekonomisk synpunkt är det viktigt att våra produktiva skogsmarker utnyttjas långsiktigt för att få största möjliga virkesproduktion. För vissa enskilda skogsägare kan utbyggnaderna medföra att avsevärd del av deras skogsmark faller inom kraftledningsgator. Ur miljö- och natursynpunkt har kraftledningsgatorna menlig inverkan. Det bör därför eftersträvas att nya kraftledningar tar minsta möjliga ytterligare mark i anspråk genom att de när det är genomförbart placeras i tidigare kraftledningsgator, genom sambyggande med tidigare ledningar, byggande av ledningar med högre kapacitet, ledningskonstruktioner som är mindre ytkrävande samt utnyttjande av systemet med hängkabel. Självklart måste utvecklingen mot bättre kraftdistribution fortsätta men däremot ej det oftast slentrianmässiga ianspråkstagandet av produktiv mark. Det bör övervägas om den samordning av kraftverksbyggandet, som handhas av , bör utökas till att omfatta alla kraftledningar. Samordningen måste bedrivas med målsättningen att ta minsta möjliga ytterligare mark i anspråk. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om åtgärder för att genom ökad samordning och utnyttjande av modem teknik minska ianspråktagandet av ytterligare produktiv skogsmark för kraftledningsgator.