mot · FZ02225 · 1976-01-12 00:00:00 — Motion 1975/76: 225 av m. fl. om statsbidrag till de fria samfundens teologiska seminarier De fria trossamfunden bedriver vid egna seminarier utbildning av pastorer och missionärer. Sedan åtskilliga år står fem av dessa seminarier under statlig tillsyn genom universitetskanslersämbetet. Detta gäller för , (), , (), teologiska seminarium, Överås, , Svenska Missionsförbundets teologiska seminarium, , och , (Örebromissionen). Eleverna vid dessa seminarier har därmed också rätt till statliga studiemedel. Det sammanlagda antalet inskrivna elever är under innevarande läsår 170. undervisning är i betydande utsträckning integrerad med undervisningen vid teologiska fakulteten i . Övriga ovan nämnda seminarier har en treårig eftergymnasial utbildning. Kurserna omfattar i stort de ämnen som läses vid de teologiska fakulteterna men är inte så omfattande. I kursplanerna ingår emellertid, förutom de teoretiska och praktisk-teologiska ämnen som läses vid fakulteterna, en omfattande utbildning i ungdomsarbetets metodik. Vidare innehåller kursplanerna praktik - också under ferierna - för att ge de blivande pastorerna direkt erfarenhet av församlingsarbete, arbetsliv, mentalvård etc., utöver den praktik de förvärvat före inträdet vid seminariet. Samfunden utbildar vid sina seminarier ungdomar, vilka i sin framtida tjänst som pastorer i församlingar i olika delar av vårt land kommer att ha kontakt med en stor grupp människor i olika åldrar. Utbildningen avser inte något slags intern samfunds- eller församlingstjänst. Målsättningen är att de blivande pastorerna skall bli till glädje för en så vid grupp människor som möjligt. Från samhällets sida har också omvittnats betydelsen av de fria samfundens barn- och ungdomsarbete liksom det oegennyttiga arbete som de bedriver i genom arbetare, som helt eller delvis utbildats vid samfundens seminarier. Den sammanlagda kostnaden för seminarierna per läsår för de nämnda samfunden är f. n. ungefär 2,9 milj. kr. Av dessa hänför sig till lärarlöner. Dessa kostnader bestrids nu så gott som helt av offermedel, som insamlats i samfundens församlingar. Det synes med hänsyn till det ovan sagda vara motiverat att staten, genom vissa bidrag till de fria samfundens teologiska seminarier, t. ex. till lärarlöner, stöder en verksamhet, som kommer ett mycket stort antal medborgare till godo. Kostnaden för så gott som all annan eftergymnasial utbildning bestrids ju numera helt eller delvis med allmänna medel. Ett sådant stöd till se minarierna skulle också kunna ses som ett stimulansbidrag till den del av svensk folkrörelse som de fria trossamfunden utgör. Statliga bidrag skulle lämpligen till en början kunna ges till de seminarier som redan står under statlig tillsyn. Den statliga tillsyn, med respekt för de olika samfundens särart och självständighet, som UKÄ sedan åtskilliga år utövar bör kunna garantera undervisningens innehåll och kvalitet, vilket får anses vara en förutsättning för tilldelning av statliga medel. Villkoren för de av oss avsedda statliga bidragen får givetvis inte utformas så att huvudmännens rätt att fritt forma undervisningen begränsas. En utredning i syfte att föreslå statsbidrag till de fria samfundens teologiska seminarier bör kunna bedrivas så skyndsamt att ett förslag kan föreläggas . Därigenom skulle ett sådant stöd kunna komma att gälla fr. o. m. . Detta är viktigt med tanke på den stora kostnadsbelastning som den teologiska utbildningen nu utgör för dessa samfund. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning av frågan om statsbidrag till de fria samfundens teologiska seminarier. /ENKEL (fp)