bet · G001UU17 · 1976-12-31 00:00:00 — Budgetpropositionensförslag beträffande de samlade biståndsanslagens storlek under nästa budgetår,totalt 3 550 milj. kr., har beräknats så att de något skall överstiga av1977 års beräknade svenska bruttonationalprodukt till marknadspris. Dettaförslag har inte ifrågasatts i någon motion. Däremotföreslås i den nu aktuella motionen 1052 att uttalar sig för enåtergång till den tidigare tillämpade metoden att som grundval för 1 %-måletsberäkning ta prognoser om bmttonational-produktens storlek underframförliggande budgetår i stället för som prognoser om BNP:s storlek underdet kalenderår då budgetpropositionen läggs fram. Biståndsanslagen skulledärmed bli något högre. motionen åsyftade omläggningen från framförliggande budgetår till löpandekalenderår som beräkningsgmnd anmäldes urspmngligen i 1975 årsbudgetproposition med verkan från /77 och föranledde ingenerinran från sida. Omläggningen motiverades med svårigheten attgöra säkra prognoser om BNP:s utveckling utöver de beräkningar som bmkar görasi finansplanen för det kalenderår under vilket förslagen framläggs. Såväl de svenska biståndsanslagen som utbetalningar av UU 1976/77:17 12 biståndtill och de internationella biståndsprogi-ammen ligger relativtsett på en högre nivå än i något annat industriland. Det av FN omfattade måletför offentligt bistånd är av BNP till marknadspris och avser faktiskabiståndsutbetalningar. nådde delta FN-mål som första land . Budgetåret1975/76 uppgick biståndsanslagen till ett belopp som i 1975års budgetproposition beräknades motsvara av BNP för budgetåret i fråga.Eftersom BNP-beräkningen vid budgetpropositionens avlämnande i januari månadendast kan bygga på prognoser för ifrågavarande kalenderår var antagandetemellertid osäkert. En efterhandsgranskning har också visat alt 1 %-målet tillföljd av inflationens verkningar då icke fullt nåddes därför att BNP steg någotmer än som förutsågs . Motsvarande förhållande har kunnatkonstateras beträffande det justerade enprocentiga biståndsmålets uppfyllelseunder innevarande budgetår 1976/77. För /78 kommer 1 %-nivånenligt regeringens förslag att något Överskridas, även om denna beräkning ärbehäftad med samma osäkerhet som beräkningarna i tidigare budgetpropositionerom biståndsanslagens procentuella andel av BNP. Riksdagenhar tidigare uttalat att det 1 %-mål som fastslogs av riksdag är altbetrakta som ett etappmål och alt insatser i utvecklingssamarbetetäven bör öka i takt med vårt lands ekonomiska möjligheter. Också iregeringsförklaringen frän gjordes motsvarande uttalanden: måste öka sina insatser i kampen mot nödoch hunger i de fattiga länderna. Enprocentmålet för vårt bistånd skall ses somett etappmål. Från sida har förut även framhållits attdet övergripande målet för framtida utvecklingsinsatser inte kanuttryckas enbart i en viss procentandel av vår bruttonationalprodukt.U-länderna har inom ramen för en serie internationella förhandlingar undersenare år framfört allt starkare krav att industriländerna anlägger ett vidaresynsätt på förbindelserna mellan de båda ländergmpperna. Utvecklingsbiståndetoch dess storlek är endast en del, låt vara en mycket viktig sådan, av de kravsom u-ländema framfört under den samlande beteckningen »en ny ekonomiskvärldsordning». Utskottetvill vidare erinra om sitt uttalande (UU 1975 /76: 14) och åretdessförinnan att det är först när resultatet av den biståndspolitiskautredningens arbete föreligger som tillräckligt underlag kommer att finnas förställningstaganden till principer för den framtida utvecklingen av biståndsanslagen. huvudbetänkande väntas bli framlagt senare i vår och skalldärefter remissbehandlas. UU 1916 fil: 17 13 Mot denna bakgrund avstyrks de nu aktuellayrkandena i motionen 1052. alt avslår motionen 1976/77: 1052,yrkandena 1, 2 och 3. 3.Bidrag till internationella biståndsprogram (C 1) Propositionen (s. 2750) Förevarande anslag (C 1) föreslås ibudgetpropositionen för /78 öka med 140 milj. kr. i förhållandetill innevarande budgetår till 1 . Regeringen hemställer isamband därmed att delsgodkänner de riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordas ipropositionen, delsbemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som anges ipropositionen, delsbemyndigar regeringen att nyteckna 675 kapitalandelar om varderai Asiatiska , delsgodkänner avtalet om upprättandet av den internationella jord-bmksutvecklingsfonden() samt anslutning till densamma, delstill Bidrag för intemationella biståndsprogram för /78 anvisarett reservationsanslag av 1 . Motsvarandeanslag under innevarande budgetår uppgår till 1 . Det framhålls i propositionen att stödet till FN ären hörnsten i svensk utrikespolitik. Våra bidrag ökar kontinuerligt. Detta göratt även i absoluta tal hör till de största bidragsgivarna till enrad FN-organ. söker i detta sammanhang stärka u-ländemas inflytande ide internationella biståndsprogrammen. driver också en rad krav påreformer och effektivisering av FN-organens biståndsverksamhet, bl. a. i syfteatt få ner de höga administrationskostnaderna, påskynda insatsernasgenomförande och höja biståndets kvalitet. Ansvaretför samordning av biståndspolitiken, som är en del av utrikespolitiken, vilarpå . Ett enhetligt svenskt agerande i de internationellaorganisationerna är en viktig föruts"ätt-ning för att effektivt drivasvenska synpunkter på utvecklingssamarbetets område. Propositionenövergår därefter till alt närmare redogöra för medverkan i och bidragtill , UNDP-fonden för stöd till afrikanskabefrielserörelser, () och (), FN:s barn- UU 1976/77:17 14 fond(), Intemationella utvecklingsfonden (), vissa regionalautvecklingsbanker, den nyupprättade internationella jordbruksutvecklingsfonden(), Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) och annan livsmedelshjälp,FN:s flyktingkommissariats (UNHCR) hjälpprogram och FN:s hjälpprogram förPalestinaflyktingar (UNRWA) samt en rad andra multilaterala biståndsändamål,som samlats under rubriken övriga multilaterala bidrag. I vissa fall föreslås,förutom bidrag under nästa budgetår, att utfästelser görs om bidrag på längresikt. Vidare redogörs i propositionen bl. a. för det svenska stödet tillu-landsforskning. FN:sutvecklingsprogram (UNDP) m. m. Till föreslås förnästa budgetår ett ordinarie bidrag av 255 milj. kr., en ökning med 30 milj.kr. i förhållande till innevarande budgetår (därutöver har dock under budgetåret1976/77 lämnats ett extra bidrag om 15 milj. kr. till ett särskilt UNDP-programför de minst utvecklade ). Vidare begärs godkännande avgjord utfästelse om lika stort ordinarit bidrag till UNDP under budgetåret1978/79 och bemyndigande att göra samma utfästelse för budgetåret1979/80. Detanmäls i propositionen att UNDP fortsatt att bygga ut sitt stödtill de befrielserörelser som erkänts av den afrikanska enhetsorganisationenOAU. har denna verksamhet främst finansierats av en för ändamåletsärskilt upprättad frivilligfond. På svenskt initiativ har UNDP emellertidbeslutat avsätta medel härför ur programmets egna resurser och för åren19771981 reserverat sammanlagt 6 milj. dollar för ändamålet. Det är dockönskvärt att UNDP:s möjligheter att bistå befrielserörelserna i södra utvidgas. Mot denna bakgrund har regeringen under hösten 1976utfäst ett svenskt bidrag till UNDP-fonden för stöd åt afrikanskabefrielserörelser på 5 milj. kr. för /78. I propositionen begärsriksdagens godkännande av den gjorda utfästelsen. TillFN:s befolkningsfond (UNFPA), som också är underställd ,föreslås för budgetåret \911ll% etl svenskt bidrag om 33 milj. kr., dvs. enökning med 3 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. För budgetåren1978/79 resp. 1979/80 föreslås att lämnar utfästelser om bidrag medlikaledes 33 milj. kr. FörFN:s kapitalutvecklingsfond (UNCDF), som likaså är underställd UNDP:s styrelseoch som innevarande budgetår får ett svenskt bidrag om 15 milj. kr., föreslås ipropositionen för nästa budgetår ett till 20 milj. kr. Vidarebegärs bemyndigande för att vid nästa bidragskonferens görautfästelser om lika stora bidrag för vart och ett av budgetåren 1978/79 och1979/80. För UNDP:s ordinarieutvecklingsprogram och för andra fonder som UU 1976/77:17 15 ocksåär underställda UNDP-styrelsen föreslås sålunda för nästa budgetår ettsammanlagt bidrag av 313 milj. kr. (jämfört med 285 milj. kr. under innevarandebudgetår). För föreslås för /78ett svenskt bidrag med 85 milj. kr., dvs. 10 milj. kr. mer än under innevarandebudgetår. Därmed når ungefär samma bidragsnivå som gentemot UNICEF.Riksdagens bemyndigande begärs av en utfästelse om lika stort bidrag /79. Också för /80 förutsätts en förhandsutfästelseom lika stort bidrag kunna ges. årliga bidrag till Internationellautvecklingsfonden har , som motsvarar s. k. påfyllnads-period, uppgått till ca 252,1 milj. kr. per budgetår.Sverige har därmed stått för en bidragsandel av av den åsyftade totalabidragsvolymen om under den fjärde påfyllnaden, som gårmot sitt slut. U-ländernahar gett frågan om den femte påfyllnaden av IDA:s resurser hög prioritet bL a.inom FN, och vid . Vid senaste årsmöte iManila stödde u-landsgruppen IDA-ledningens förslag om en fördubbling av lDA:sresurser till för treårsperioden /781979/80. Ettantal länder, däribland och övriga nordiska länder, har iförhandlingarna om en femte påfyllnad uttalat stöd för en väsentlig ökning avlDA:s resurser. Förhandlingarna hade då budgetpropositionen avlänmades ännuinte lett till konkreta resultat, främst beroende på att några av de störstabidragsgivarna inte kunnat binda sig för en viss storlek av den femtepåfyllnaden. Ett växande stöd hade dock kunnat konstateras för ett bidragsmålom från de traditionellt bidragsgivande länderna. EnligtIDA-ledningens beräkningar skulle detta belopp i reala termer motsvarabidragsmålet om vid den fjärde påfyllnaden. Härutöverräknade man med ytterligare bidrag från vissa oljeproducerande länder. Bidragsfördelningenför den femte påfyllnaden har också varit oklar. Vissa större bidragsgivandeländer har antytt att de nu önskar sänka sin andel. I syfte att påskynda enöverenskommelse om påfyllnaden har emellertid IDA-ledningen eftersträvatoförändrad bidragsfördelning bland traditionella bidragsgivare. harstött IDA-ledningens linje härvidlag. Myckethar talat för att förhandlingarna inte skulle hinna avslutas för attmedlemsVändernas parlament skulle kunna godkänna en på- UU 1976/77:17 16 fyllnadsöverenskommelseföre , då beräknas ha gjort åtaganden som svarar mot nutillgängliga resurser. För att säkerställa finansieringen av IDA:s verksamhetunder / 78 har därför pågått diskussioner om ettövergångsarrangemang som en del av en slutlig överenskommelse avseende hela denfemte påfyllnads-perioden. Ett sådant arrangemang väntades komma att innebäraen bidragsnivå som minst motsvarar den nuvarande årliga nivån. Det svenskabidraget till /78 skulle i så fall komma att uppgå tillminst samma belopp som /77, dvs. 252,1 milj. kr. Härutöverföreslås i propositionen emellertid att ytterligare medel hålls i beredskap förIDA. övriga multilaterala bidrag har beräknats med hänsynhärtill. Det svenska bidragets storlek får avgöras mot bakgrund av hurIDA-förhandlingama fortskrider. T. v. beräknas i budgetpropositionen /78 ett belopp som motsvarar bidraget till under innevarandebudgetår, dvs. Propositionen innehåller redogöi-elser för ochförslag om bidrag och bidragsutfästelser till Afrikanska (), Afrikanska utvecklingsfonden (ADF), Asiatiska (AsDB)och Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF). Medlemskapi Afrikanska (), som inledde sin verksamhet , ärförbehållet afrikanska . Sverigelämnade under /74 ett bidrag till ADB på 2,5 milj. kr. förförinvesteringssludier i de minst utvecklade av bankens medlemsländer. Underbudgetåren 1974/75 och 1975/76 lämnade en kredit på totalt 25 milj.kr. på s. k. IDA-villkor till ADB. Avtal om en ny svensk kredit på 10 milj. kr.avseende /77 undertecknades . Medhänsyn till bankens alltjämt trängda finansiella läge och vikten av att stödjade afrikanska ländernas strävan att bygga upp banken till en stark regionalinstitution är ett fortsatt svenskt finansiellt stöd till ADB motiverat. Förändamålet har i propositionen föreslagits ett bidrag på 18 milj. kr. /78 att användas för långivning samt finansiering avförinvesteringssludier. Dentill ADB knutna Afrikanska utvecklingsfonden (ADF), som påbörjade sinverksamhet , är till skillnad från ADB öppen för icke-regionala länder.ADF lämnar lån till de fattigaste afrikanska länderna. Dess verksamhetfinansieras genom bidrag från de icke-regionala medlemsländerna. Av de samladeresurserna under den första verksamhetsperioden 19731975 svarade förca . FörADF:s första påfyllnadsperiiDd, som avser verksamhetsåren 1976 1978, harriksdagen redan gett bemyndigande för ett bidrag om sam- UU1976/77:17 17 kr., alt utbetalas i tre lika delar.Medelsbehovet härför under nästa budgetår är därför 30,4 milj. kr. Asiatiska (AsDB) började sin verksamhetår 1966. Av de 42 medlemmarna är 26 . har varit medlemi banken sedan den upprättades. När AsDB grundades bidrog av biståndsmedel med 5milj. dollar till bankens grundkapital. deltog däremot inte när bankenskapital ökades första gången. Ett viktigt skäl härtill var bankensengagemang i och under det pågående kriget i . ärdock läget förändrat. övertog det återförenadeVietnam medlemskap i . Banken, och i synnerhet Asiatiskautvecklingsfonden, torde därför nu ha fömtsättningar att finansierautvecklingsinsatser och åtemppbygg-nadsprojekt i . I pågår redanviss verksamhet. Mot bakgrund av denna utveckling föreslås i propositionenatt upptar ett mera aktivt samarbete med banken. Regeringen begär riksdagensbemyndigande att delta i den kapitalhöjning som beslutats inom bankenoch att i enlighet med bankens förslag teckna 675 nya kapitalandelar till ettnominellt värde av vardera. Härav kommer 608 andelar att utgöragarantikapital, medan ett belopp motsvarande 67 andelar skall inbetalas. Avförslaget följer att medelsbehovet för AsDB /78 uppgår till . Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) inledde sin verksamhetår 1974. Fonden, som är knuten till AsDB, lämnar lån på mjuka villkor till defattigaste och minst utvecklade av bankens medlemsländer. AsDF finansierar sinverksamhet genom bidrag från flertalet av de utvecklade medlemsländerna. Dessabidrag har uppgått till ca 800 milj. dollar. fattadesbeslut om en påfyllnad av resurserna avseende treårsperioden 19761978. Dennapåfyllnad beräknas medföra en resursökning med ca 750 milj. dollar. har inte lämnat något bidrag till AsDF.Med hänsyn till fondens inriktning på de fattigaste asiatiska ochtill den förskjutning till förmån för jordbruksbistånd och utbildningsbiståndsom ägt rum den senare tiden föreslås i propositionen att ut-fäster ettbidrag på sammanlagt 10,6 milj. dollar för budgetåren 1977/78 1979/80motsvarande ca 41,8 milj. kr. Bidraget, som motsvarar vad enligtbankens förslag skulle ha inbetalat om det från början hade deltagit ipåfyllnaden, avses inbetalas i tre lika stora delposter om 13 925 000 kr.vardera. Medelsbehovet för /78 beräknas således till 13 925 000kr. Internationella jordbruksutvecklingsfonden () Ett principbeslut om inrättandet aven internationell jordbmksut-vecklingsfond fattades vidv'ärldslivsmedelskonferensen år .1974. 2 1976/77. UU 1976/77:17 18 verkadedärvid för att fonden skulle få en inriktning på i första hand de fattigaste ländernaoch de mest eftersatta befolkningsgrupperna. Ettavtal för jordbruksutvecklingsfonden godkändes vid en fullmaktskonferens i . Avtalet skulle öppnas för undertecknande så snart det bidragsmålpå som har fastställts för fondens första verksamhetsperiod som sannolikt blir hade uppnåtts. Fonden kommer att inleda sinegentliga verksamhet när länder som tillsammans svarar för av bidragsmålet har deponerat sina ratifikationsinstrument. Dennaprocedur måste slutföras räknat från tidpunkten förundertecknandet. Fondenssyfte är att genom lån på mjuka villkor och gåvor bidra till utvecklingen avu-ländernas jordbiukssektor. Jordbruksutvecklingsfondenkommer att få ställning som ett . Fonden kommer att ha en egenstyrande församling omfattande samtliga medlemsländer och en styrelse på 18medlemsländer. De nordiska länderna har förhoppning om att skall få enpermanent plats i styrelsen, som i så fall skall rotera dessa länder emellan. Medlemsländernaär uppdelade i tre kategorier, nämligen bidragsgivande i-länder (kategori I),bidragsgivande (kategori II) och mottagarländer(kategori III). Bidragsgivande är huvudsakligen oljeproducerande länder,dvs. medlemsländerna i OPEC. Nästan hälften av fondens bidragsutfästelserkommer från just OPEC-länderna. Denna bidragsfördelning mellan i- och u-länderär ett välkommet nytt inslag i finansieringen av FN-systemets biståndsverksamhet. Förbeslut i fondens styrande organ skall en bland medlemmarna samstämmiguppfattning (consensus) eftersträvas. Formellt fattas emellertid beslut enligtprincipen om vägd rösträtt. hade föredragit den beslutsprocedur somgäller i FN:s centrala organ med en röst för varje land. Röstfördelningen iIFAD är emellertid betydligt mer gynnsam för u-ländema än exempelvis iVärldsbanken/. Det totala antalet röster i är 1 800 som skall fördelasmed 600 på var och en av de tre nämnda länderkategorierna. , dvskategorierna II och III, förfogar på så sätt över två tredjedelarav röststyrkan. Riksdagenhar tidigare bemyndigat regeringen att bidra med . tillinternationella jordbruksutvecklingsfonden för dess första bidragsperiod. Då detill fonden utfästa bidragen inte nådde upp till det fastställda bidragsmåletpå vädjade FN:s generalsekreterare till bidragsgivande länderom höjda bidrag så att fondens verksamhet kunde påbörjas möjligt. Somsvar på dessa appeller har regeringen med förbehåll för godkännandebeslutat höja den tidigare utfästelsen på 100 milj. kr. med 15 milj. kr.Beloppet täcks med reserverade medel från föregående budgetår, och någotanslagsbehov för ändamålet under /78 föreligger därför inte. UU 1976/77:17 19 Densvenska höjningen bidrog till att bidragsmålet nåddes . Ipropositionen begärs godkännande av dels avtalet om upprättandet avden intemationella jordbruksutvecklingsfonden och anslutning tilldensamma, dels den svenska utfästelsen till fonden på 115 milj. kr. för dessförsta bidragsperiod. För Internationella livsmedelsprogrammet (WFP)föresläs i propositionen att ordinarie årsbidrag, med hänsyn tillWFP:s ökade resursbehov, höjs från f. n. 43 till 55 milj. kr. för vart och ettav budgetåren 1977/781979/80. Ienlighet med rekommendationerna vid FN:s sjunde extra generalförsamling om eninternationellt samordnad livsmedelsreserv för katastrofhjälp på sammanlagt500 har med bemyndigande åtagit sig att årligenunder treårsperioden /761977/78 hålla vete samt vissa andrakvantiteter svenska livsmedelsprodukter i beredskap för akutanödhjälpsinsatser. Med hänsyn till behovet av långfristiga åtaganden avlivsmedelsbistånd anhåller regeringen om bemyndigande att utsträckadet svenska åtagandet t. o. m. /80. Medtanke på att princifKJverenskommelse numera har träffats i omhanteringen av den intemationella katastrofreserven och att förutom Sverigeoch , som varit ensamma om åtaganden i detta sammanhang, numeraäven andra länder gjort utfästelser till katastrofreserven kommer regeringenatt träffa avtal med WFP varigenom det svenska katastroflagret av livsmedel ihuvudsak ställs till WFP:s disposition. /78 beräknas ett medelsbehov av 45 milj. kr. för nödvändigpåfyllning av det svenska livsmedelslagret. För tidigare åtaganden i samband medförlängningen av konvention om livsmedelshjälp (FAO att årligenleverera proteinberikat vetemjöl genom WFP beräknas för nästabudgetår ett medelsbehov av 40 milj. kr. Det samlade medelsbehovet för internationelltlivsmedelsbistånd under budgetåret beräknas därmed till totalt 140 milj. kr. Skullekostnaderna för de här angivna veteleveranserna komma att överstiga deberäkningar som gjorts, bör ytterligare medel kunna tas i anspråk för ändamåletfrån den bilaterala katastrofreserven. lämnar treåriga bidragsutfästelser tillFN.s flyktingkommissariats (UNHCR) hjälpprogram. Med hänsyn till UNHCR:sväxande UV 1976/77:17 20 arbetsuppgifter,inte minst i och södra , föreslås att det svenska bidragetför /78 höjs till 25 milj. kr. Bidraget under innevarandebudgetår är 15 milj. kr. I propositionen föreslås vidare att skalllämna utfästelser om bidrag med 25 milj. kr. även för vart och ett avbudgetåren 1978/79 och 1979/80. Sverigesordinarie bidrag till FN.s hjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA)uppgick för till 25 milj. kr. Därutöver lämnades ett extrabidrag om 2 milj. kr. som ett led i an-slrängningama att täcka undenskottet iorganisationens budget. Mot bakgrund av att UNRWA fortfarande befirmer sig i enbesvärlig finansiell situation har för (budgetåret1977/78) med förbehåll för godkännande utfäst ett svenskt bidrag på35 milj. kr. Regeringen begär nu godkäimande av den gjordautfästelsen. För UNCTADfGATT.s Internationella handelscentrum(ITC), som genomför exportfrämjande projekt till förmån för , beräknasi propositionen ett oförändrat bidrag under nästa budgetår om . Detkonstateras att en betydande eftersläpning föreligger i genomförandet av deITC-bidrag som finansieras med tidigare svenska bidrag. kommer attaktivt driva kravet på en effektivisering av ITC:s verksamhet. För Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD),som har till uppgift att främja import till.Sverige från u-ländema, beräknasmedelsbehovet under nästa budgetår till , dvs. mer änunder irmevarande budgetår. Verksamheten vid importkontoret inleddes för tvåår sedan och försiggår tills vidare på försöksbasis . För u-landsforskning beräknas medelsbehovet /78 till 90 milj. kr., dvs.- 5 milj. kr. mer än underinnevarande budgetår. Ipropositionen refereras utförligt u-landsforskningsberedningens (SAREC)anslagsframställning för kommande budgetår, som utgör beredningensförsta redovisning av verksamhetens utformning och principer. delar i stört de av SAREC redovisade synpunkterna påforskningsbiståndets inriktning och på proportionerna mellan olikaifrågakommande typer av forskningsstöd. Biståndsministern finner det sålundainte minst angeläget att hålla fast vid kravet att det svenska biståndet skallbidra, till att bygga upp forskningskapacitet i u-ländema. Vidare bör enbetydande andel av medlen för u-landsforskning även i fortsättningen tas ianspråk för stöd till internationella UU 1976/77:17 21 SAREC förväntas under innevarande budgetår redovisaresultatet av den allmänna genomgång av de internationellaforskningsprogrammen som beredningen aviserat. Biståndsministern finner detrimligt att SAREC bemyndigas ätt självständigt besluta om fördelningen av stödtill svenska forskare efter ansökan. För anslagsposten Övriga multilaterala bidragberäknas ett sammanlagt medelsbehov av . a. medel som hålls i beredskap i avvaktan på slutlig överenskommelserörande den femte påfyllnaden av Internationella utvecklingsfondens ()resurser. Förut i propositionen bar för preliminärt och tills vidareberäknats samma årliga bidragsbelopp som under den fjärde påfyllnadsperioden,dvs. ca 252,1 milj. kr. Idetta sammanhang nämns i propositionen även förhandlingarna om en gemensam fondför buffertlagerfinansiering i syfte att stabilisera prisema på råvaror. Om ensådan fond kommer till stånd kan bidrag avsedda att möjliggöra för defattigaste länderna att delta i fonden komma att behövas. Somkomplement till råvaruprisstabiliserande åtgärder har verkat för ettglobalt system för att stabilisera u-länderrias exportinkomster. Ett svensktförslag härom här bl. a. lagts fram vid den pågående . Motdenna bakgrund är det enligt propositionen angeläget att kan delta ifinansieringen av ett sådant system för att kompensera för bortfallav exportinkomster från råvaror. Beträffande de fattigare avseskompensationen innebära en biståndsöverföring. Sverigehar vidare utfäst sig att bidra till subventionskontot för Internationellavalutafondens (IMF) s. k. oljefacilitet med ca 15 milj. kr. Avsikten med subventionskontot är att IMF skall kunna ge defattigare lån till förmånliga räntesatser.