bet · G001KrU44 · 1976-12-31 00:00:00 — KrU 1916111: 44 betänkande 1976/77: 44 medanledning av propositionen 1976/77: 87 om insatser för handikappadeskulturella verksamhet jämte motioner, såvitt propositionen och motionernahänvisats till kulturutskottet, samt propositionen 1976/77:100 i vad avserbidrag till kulturprogram inom föreningslivet ra. m. jämte motion I budgetpropositionen (prop. 1976/77: 100 bilaga12) har regeringen nnder punkten B 3 (s. 2123) föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer förändrade regler om bidrag till kulturprogram inom föreningslivet som förordatsi propositionen 1976/77; 100, 2. till Bidrag till kulturprograminom föreningslivet m. m. för /78 anvisa ett anslag av . Vidarehar i budgetpropositionen under punkten B 6 (s. 3132) medel beräknats tillBidrag, till de handikappades kulturella verksamhet. Därefter har regeringen i propositionen 1976/77: 87() lagt fram förslag om insatser för handikappadeskulturella verksamhet. Förslagen redovisas i tre underprotokoll tillpropositionen. Propositionen har hänvisats, såvitt avser underprotokoll förutbildningsdepartementet (bilaga 1) till kulturutskottet, försocialdepartementet-(bilaga 2) till socialutskottet och förbostadsdepartementet (bilaga. 3) till civilutskottet. Ipropositionen 1976/77; 87 har regeringen, såvitt propositionen hänvisats tillkulturutskottet, föreslagit att delstill Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet för /78under nionde huvudtiteln anvisa ett anslag av , delstill Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. for budgetåret1977/78 under nionde huvudtiteln med ändring av vad som föreslås ipropositionen 1976/77; 100 anvisa ett anslag av . De delar av propositionen som hänvisats till andrautskott behandlas i betänkandena SoU 1976/77: 28 och CU 1976/77: 31. Idetta sammanhang behandlar utskottet dels den under allmänna motionstiden väcktamotionen 1976/77; 1132 av m. fl. (m) vari yrkas att riksdagenbeslutar att det statsbidrag till kulturaktiviteter inom föreningslivet, somutgår till studie- 1 1976/77. KrU 1976/77: 44 2 förbunden,helt skall fördelas i enlighet med antalet av resp. studieförbund redovisadekulturaktiviteter, dels de med anledning av propositionen 1976/77: 87väckta motionerna 1976/77: 1455 av i (c)vari, såvitt här är i fråga, yrkas att beslutar 3. att ge regeringen till kännavad som anförts beträffande utbildning också av taltolkar, 4. att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en avtalsregleringav ansvar inför de handikappade, . ' Yrkande1 i motionen behandlas av socialutskottet och yrkande 2 av civilutskottet. 1976/77; 1464 av i m. (s) vari yrkas att beslutar uttala 1. att bidragen för pedagogiskverksamhet bland handikappade, till studiekonsulenter inom studieförbunden samttolkverksamhet bör fördelas till studieförbunden på grundval av till demanslutna/samarbetande handikappförbund, 2. att bidragen till kulturprogrambland handikappade av Förmedlingsbyrån för kulturprogram bör fördelas direkttill handikapporganisationerna, 1976/77: 1466 av herrar Svartberg (s) och iVisby (s) vari yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla att enprodiik-tionsenhet för taltidningar av i motionen angivet slag inrättas isamråd med , 1976/77: 1467 av m. fl. (vpk) variyrkas att hos regeringen hemställer om en skyndsam utredning medsyfte att utarbeta förslag till statliga bidrag med bestämmelser förkommunernas åtgärder för de handikappades kulturella verksamhet, varvid ävenfärdtjänsten bör behandlas i enlighet med vad som anförs i motionen. Som grund för de resonemang och förslag somhandikapputredningen redovisat i sitt betänkande (SOU 1976; 20) Kultur åt allaligger en helhetssyn på handikappades situation. Förhållanden i fråga omarbete, bostad, utbOdning och kommunikationsmöjligheter påverkar i hög grad.handikappade människors möjligheter att delta i kulturlivet. Utredningenbetonar också att handikappades problem inte får ges en särbehandling utanmåste tas upp i sitt sakliga sammanhang. Kravet på normalisering, utgör enviktig handikappolitisk grundsats, framhåller utiredningen. KrU 1976/77: 44 3 maliseringbetyder enligt utredningen att människor med handikapp skall kunna leva medsamma rättigheter, skyldigheter och möjligheter som andra. Utifrån kravet pånormalisering för utredningen fram en ny princip för finansieringen av åtgärdersom behövs för att handikappade skall kunna delta i en verksamhet. Den innebäratt åtgärderna skall finansieras på samma sätt som verksamheten i övrigt. Vadbeträffar de kulturpolitiska insatserna för handikappade anser utredningen attde redan fastlagda riktlinjerna för kulturpolitiken (prop. 1974:28, KrU 1974:15, rskr 1974; 248) är tillräckliga och att det inte behövs några särskildamålformuleringar för denna gmpp. Bland de fastställda delmålen för denstatliga kulturpolitiken kommenterar utredningen särskilt dem omyttrandefrihet, om skapande aktivitet och kontakt mellan människor samt omeftersatta gmpper. Medinstämmande i den grundsyn som präglar handikapputredningens betänkandeframhåller föredragande statsrådet att arbetet med frågor om handikappadeskulturella verksamhet måste spänna över en rad samhällssektorer. De åtgärdersom föreslås i propositionen i syfte att öka möjlighetema till kulturellaktivitet anges utgöra början i ett arbete som måste fortsättas i takt med attvi får bättre kunskaper om handikappades situation och behov. I dettasammanhang betonas att utredningens synpunkter är av den arten aft ansvaret föratt förbätt* ringar görs till stor del vilar på kommuner, landsting ochorganisationsliv. Detkonstateras i propositionen att de handikappades organisationer under senare årspelat en betydelsefull roll i det handikappolitiska arbetet. Ett uttryckhärför är att kontakter med företrädare för dessa organisationer fortlöpandeförekommit under den departementala beredningen av handikapputredningensförslag. Utskottethar inledningsvis velat beröra några av de utgångspunkter som ligger tUl grundför de förslag som läggs fram i propositionen. Utskottet anser det värdefulltatt de handikappades situation, även deras kulturella villkor, fått enprincipiell belysning genom handikapputredningens arbete. Utredningensresonemang och synpunkter bör inte minst med hänsyn till det gehör de vunnithos remissinstanserna vara av stort värde för det fortsatta arbetet i olikakonkreta frågor. Det är också med tillfredsställelse utskottet uppmärksammaratt företrädare för handikapporganisationerna förklarat sig biträda de förslagsom redovisas i propositionen. Det i propositionen uttalade syftet att ge ensådan form åt de konkreta förslag som handikapputredningen har lagt fram attde på bästa sätt tillgodoser berörda gruppers önskemål kan härigenom ansesuppnått. Under rubriken berörsteckenspråkets ställning i undervisningen. () skall i denpågående översynen av läroplan ta hänsyn till dövas behov av totalkommunika- KrU 1976/77: 44 4 tion,inklusive användande av teckenspråket. Universitets- och högskoleämbetet skalli översynen av utbildningsplanerna för speciallärarutbildningen beakta behovetav en förstärkning av teckenspråksundervisningen. Insatser för handikappade inom vuxenutbildning ochfolkbildningsarbete redovisas. En väsentlig ökning föreslås av bidragen pedagogiska verksamhet bland handikappade. Ipropositionen lämnas en redogörelse för den, utbildning av teckenspråkstolkarsom bedrivs av SÖ. I likhet med handikapputredningen och deremissinstanser som berört tolkutbildningen anser föredragande statsrådet attde olika former av sådan utbildning som förekommer bör byggas ut. Utbildningenbör omfatta såväl allmänna tolkfunktioner som utbildning för speciellafunktioner, t. ex. rättstolkning. Resurserna för SÖ:s utbildning avteckenspråkstolkar föreslås fördubblade. Med hänsyn till den utbyggnad avlandstingens tolktjänst som kan förväntas ske samt de behov som finns inom bl.a. folkbildningsområdet anser statsrådet att det finns anledning se överutformningen av den framtida utbildningen. Han förklarar sig ha för avsikt attsenare föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att i samråd med berörda parteravge förslag beträffande den aktuella utbildningens omfattning. Handikapputredningenanser att hörselskadade samt språk- och tal-skadade personer i viktigasituationer, t. ex. vid rättegångar och andra förhandlingar, bör ha rätt tilltaltolk. Verksamheten med taltolk ankommer enligt utredningen naturiigen pålandstingen som en del av deras tolktjänst. I bilaga 2 till propositionen(underprotokoll ) biträder statsrådet uppfattning om rätt till taltolkar och noterar att denna fråga nubehandlas inom. Imotionen 1976/77: 1455 framhålls att stöd bör utgå till taltolkar. Motionärenhemställer att ger till känna för regeringen att det finns behov avutbildning av taltolkar. Utskottetförutsätter att behovet av taltolkar och utformningen av taltolksutbildningkommer att prövas vid den översyn SÖ, som ovan nämnts, avses få i uppdrag attgöra. Något särskilt uttalande från i denna fråga anser utskottetinte erforderligt och avstyrker därför yrkande 3 i motionen 1976/77; 1455. Verksamhet för handikappade vid teatrar och andrakulturinstitutioner behandlas i propositionen. Institutionernas ansvar förnödvändiga anpassningar betonas. Det påpekas att det finns behov av ett rentkonstnärligt utvecklingsarbete för att finna uttryckssätt som handikappadelätt kan ta del av. Medel föreslås för en teaterensemble som skall arbeta medteckenspråksteater, mim och pantomim. Ensemblen beräknas även kunna medverka iamatörteaterverksamheten bland döva. KrU1976/77: 44 5 teatern har förklarat sig beredd att stå som huvudman förden särskilda teaterverksamheten för döva. Beträffande bibliotekens insatserför handikappade erinras 1 propositionen om det ansvar kommunerna hardärvidlag. Även länsbibliotekens roll berörs. Behovet av att i varje länplanera biblioteksverksamheten för handikappade betonas. Ett avtal kommer attslutas mellan SÖ och som vidgar rätten att lånatalböcker till nya handikappgrupper. Vidare behandlas den inläsningstjänst försynskadade som har startat vid vissa bibliotek. Landstingens ansvar för att enverksamhet byggs upp vid länsbiblioteken understryks. I motionen 1976/77: 1467 anförs att resultaten av deförslag till åtgärder som läggs fram i propositionen för att förbättrahandikappades kulturella situation i väsentlig utsträckning kommer att varaavhängiga av kommunernas engagemang. Något preciserat ansvar för kommunernaeller stöd till dem så att de kan garantera de handikappades rätt till kulturföreslås dock inte i propositionen. Således kommer, anför motionärerna, såviktiga delar som biblioteksverksamheten och färdtjänsten att även ifortsättningen bli beroende av vilka resursfördelningar man anser sig vilja ochkunna göra ute i kommunerna. Motionärerna anser att det fordras en statligreglering och generös bidragsgivning för att garantera att i propositionenangivna åtgärder genomförs. Från dessa utgångspunkter föreslås i motionen enskyndsam utredning med syfte att utarbeta förslag till statliga bidrag ochbestämmelser för kommunernas åtgärder för de handikappades kulturellaverksamhet samt färdtjänsten. Med anledning av motionen vill utskottet först erinra omatt frågan om ansvarsfördelningen mellan stat, kommun och organisationsliv avseendeinsatserna för kulturändamål behandlades i propositionen : 28 om denstatliga kulturpolitiken. Därvid anfördes bl. a. att statens insatser börinriktas på att stimulera kulturverksamheten i landet och inte på att regleradensamma. Vad primärkommunerna beträffar underströks att deras ansvar förstödet till kulturverksamhet är en grundval för samhällets kulturpolitiskainsatser. I propositionen avvisades också tanken på att staten genomlagstiftning reglerar den kommunala verksamheten inom kulturområdet. Riksdagenhade inga erinringar mot propositionen i niimnda hänseenden (KrU 1974; 15, rskr1974; 248). Vidare har på kulturutskottetsförslag avslagit motioner om bibliotekslagstiftning. Med utgångspunkt i principen att ansvaret för stöd ochstimulans till kulturverksamheten på lokal nivå i första hand ligger hos kommunernautvecklas i propositionen 1976/77; 87 synpunkter på uppgiftsfördelningen påbiblioteksområdet. De lokala folkbibliotekens centrala roll i fråga om servicetill olika handikappgrupper framhålls. Vad beträffar länsbibliotekens ochlånecentralernas insatser för handikappades litteraturförsörjning redovisasbl. a. att i sin pågående över- KrU 1976/77: 44 6 synav det statliga stödet till länsbiblioteks- och lånecentralverksamheten harför avsikt att studera vilka uppgifter länsbiblioteken kan ha inom dettaområde. Även talboksförsörjningen i landet kommer att undersökas närmare. Utskottetär medvetet om att mycket återstår att göra i fråga om biblioteksservicen förolika handikappgrupper och delar föredragande statsrådets uppfattning att detär angeläget att kommuner och landsting gemensamt diskuterar hur denna serviceskall organiseras. Vad gäller statens roll i sammanhanget instämmer utskottet istatsrådets mening att utredningsarbete bör ge underlag för ettställningstagande. Utskottet, som vill betona värdet av kommunernas rätt att,inom de gränser som lagstiftningen anger, besluta i sina egna angelägenheter,avstyrker med hänvisning till det anförda motionen 1976/77: 1467, såvitt dengäller kulturell verksamhet. Beträffandeden del av motionen 1976/77: 1467 som avser färdtjänsten hänvisar utskottettill att socialutskottet i sitt betänkande 1976/ 77: 28 framhållit vikten avatt frågan om den framtida konstruktionen av statsbidragsreglerna utan dröjsmålprövas av regeringen, sedan nuvarande bidragssystem utvärderats. Motionen kanmed hänsyn härtill avslås även i denna del. I propositionen föreslås en omfattande förstärkningav resurserna för framställning av talböcker och punktskriftsböcker för iförsta hand synskadade. Bidraget till Synskadades riksförbundsbiblioteksverksamhet föreslås mer än fördubblat. En förändring avhuvudmannaskapet för biblioteksverksamheten- beräknas kunna ske fr. o. /79. Frågan om åtgärder för att göraprogrammen tillgängliga för handikappade diskuteras i propositionen. Detkonstateras att gÖr värdefulla insatser för atttillgodose olika handikappgruppers krav och önskemål. a. pekas på att andelentextsatta TV-program ökat såväl totalt sett som om man begränsarjämförelsen till den inhemska produktionen. Sedanpropositionen avlämnades har radioutredningen avgivit sitt betänkande (SOU1977; 19) Radio och tv 197885. Utredningen föreslår att ett system medtext-tv successivt införs i . Den nya teknik som kallas text-tv är ettselektivt tekniskt system som gör det möjligt att erbjuda en förbättradminoritetsservice genom textsättning av program. Systemet kan dessutom gebättre nyhetsservice. Utredningen anser att ett system för text-tv i iförsta hand bör användas till textsättning för hörselhandikappade. Tilläggasbör att redan utredningens allmänna förslag om programverksamheten förutsätteratt textsättningen för hörselhandikappade skall öka, dvs. oavsett om systemetmed text-tv införs eller ej. har ibetänkandet lämnat förslag till avtal mellan KrU 1976/77: 44 7 svenskastaten, och lokalradio an-. Enligt detta skall bolagen ta särskild hänsyn tillhörselhandikappade, synskadade samt språkliga och etniska minoriteter (13 §). Imotionen 1976/77: 1455 föreslås att hos regeringen hemställer om enavtalsreglering i fråga om ansvar inför de handikappade. Desynpunkter och förslag som radioutredningen framfört kan förväntas ge upphovtill en bred och livlig debatt beträffande xadio- och TV-verksamhetens framtidainriktning. Också utredningens förslag om avtalsregler kommer därvid attytterligare belysas, innan ställning tas till detsamma. Utskottet, som noteraratt radioutredningen beaktat vissa . handikappgmppers behov i sitt förslag,anser inte att nu bör göra några uttalanden i fråga om avtaletsnärmare utformning. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 4 i motionen1976/77: 1455. Olika insatser föreslås i propositionen för attförbättra handikappades tillgång till böcker och tidningar. Utöver ökningen avresurserna för framställning av tal- och punktskriftsböcker föreslås enfördubbling av medlen för stöd till utgivning av lättlästa böcker, s. k.LL-böcker. Frågan om ett särskilt stöd till utgivningen av böcker med särskiltstor stil kommer enligt propositionen att behandlas i anslutning till översynenav det statliga litteraturstödet. Det meddelas att en försöksverksamhet medutgivning av punkskriftsböcker för försäljning till enskilda kommer attinledas. Vidare beräknas försök kunna påbörjas med särskilt lättläst text i dagstidningarsamt med utgivning av en dagstidning i talkassett-form. I avvaktan påresultatet av den senare försöksverksamheten före-' slås ett särskilt stöd utgåtill och Föreningen från ett nytt anslag under femtehuvudtiteln för utgivning av tidskrifter med blandat kulturellt innehåll ipunktskrift och på kassett. Dessutom framhålls i propositionen den betydelseframställningen av lokala taltidningar har. Statsrådet anser det angeläget attden utvecklas. Kostnaderna för denna tidningsutgivning täcks av bidrag frånkommuner och landsting. Imotionen 1976/77: 1466 framhålls att det finns ett avsevärt, intehelt kartlagt behov av taltidningar för synskadade och andra grupper avläshandikapjjade. Motionärerna inriktar sitt förslag på utgivning avtaltidningsupplagor av tryckta barn- och ungdomstidningar, facktidskrifter,konsumentupplysande tidskrifter och veckotidningar, tidningskategorier sominte berörts i propositionen. För framställning av nämnda typ av taltidningarföreslås i motionen att en produktionsenhet, förlagd till , inrättas isamråd med . Utskottetdelar motionärernas uppfattning att synskadades och andra läshandikappadestillgång till tidningar och tidskrifter av olika slag .måste förbättras. Sammauppfattning uttalas också i propositionen. KrU 1976/77: 44 8 hänsyntill handikapporganisationemas deltagande i beredningsarbetet avseendepropositionen kan man utgå från att de insatser i fråga om tidningar ochtidskrifter som presenteras i densamma bedömts vara av högstaangelägenhetsgrad. Det framgår också klart att man nu söker tillgodose de mestträngande behoven och att ytterligare insatser avses tillkomma längre fram. Utskottetanser att den försöksverksamhet som anges i propositionen och som inriktas pådagspressen bör genomföras, innan ställning tas till frågan om inrättande av enproduktionsenhet av det slag som åsyftas i motionen. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motionen 1976/ 77:1466. De anslagsberäkningar som redovisas i propositionen1976/77: 87 innebär en ökning av de statliga insatserna från anslag under femteoch nionde huvudtitlarna med totalt 18,9 milj. kr. Från anslaget Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet under utbUdningshuvudtiteln utgårinnevarande budgetår bidrag på totalt . till en rad olikaverksamheter bland handikappade. har föreslagit att dessabidrag fortsättningsvis skall utgå från de olika anslag i statsbudgeten där deämnesmässigt hör hemma. Föredragande statsrådet ansluter sig i princip tillutredningens synsätt men anser att praktiska skäl talar för att medel tillvissa insatser för handikappade även under nästa budgetår beräknas under ettsärskilt anslag. Fr. o. m. /79 avses dock bidrag för dessaändamål utgå från andra anslag under utbildningshu-vudtiteln. Beloppsmässigtinnebär ställningstagandena i propositionen 1976/77: 87 att 14 425 000 kr.nästa budgetår föreslås anvisade under anslaget Bidrag till de handikappadeskulturella verksamhet. Därvid har bl. a. en betydande ökning beräknats förbidrag till Synskadades riksförbunds biblioteksverksamhet och medel upptagitsför den tidigare nämnda teaterverksamheten för döva. Bidrag till olika ändamålom sammanlagt . har överförts till andra anslag i statsbudgeten. Utskottettillstyrker att ett anslag av . anvisas till Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet nästa budgetår. Medelsberäkningenför nästa budgetår i fråga om anslaget Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet innebär bl. a. att . beräknas tillstudiekonsulentverksamhet för handikappade inom studieförbunden och 70 000 kr.till bidrag till tolkar för döva som avser studieförbunds verksamhet. Medeltill dessa ändamål bör enligt propositionen /79 sammanföras meddet allmänna bidrag till studieförbundens pedagogiska verksamhet som utgår uranslaget Bidrag till studieförbund. Vad beträffar fördelningen under budgetåret1977/78 av bidragen till studiekonsulenter och till tolkar för döva förutsättsatt den skall ske efter de principer som enligt ett av numera godkäntförslag i budgetpropositionen skall gälla för nyssnämnda allmänna KrU 1976/77: 44 9 bidragtill studieförbundens pedagogiska verksamhet under anslaget (prop. 1976/77: 100, UbU 1976/77: 19, rskr 1976/77: 176). Dessaprinciper innebär att bidragen skall fördelas mellan studieförbunden dels medhänsyn till deras insatser för att utveckla studiehjälpmedel och studiemetoderm. m. för handikappade, dels med hänsyn till deras verksamhet blandhandikappade. Imotionen 1976/77; 1464 behandlas principerna för fördelningen av bidragen tillpedagogisk verksamhet bland handikappade (anslaget Bidrag till studieförbund)samt till studiekonsulenter och till tolkar för döva (anslaget Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet). Mot bakgmnd av vissa i motionen formuleradeprinciper om handikapprörelsens betydelse i samhället och bl. a. rörelsenssjälvständighet och integritet ifrågasätter motionärema om de förordadefördelningsgmnderna, som ovan återgivits, står i överensstämmelse med allmäntvedertagna normer för samhällets stöd till folkrörelser. De anser det angelägetatt handikappförbunden får ett avgörande inflytande över bidragens användningoch föreslår (yrkande 1) att bidragen till pedagogisk verksamhet blandhandikappade samt till studiekonsulenter inom studieförbunden och tilltolkverksamhet fördelas till studieförbunden på gmndval av till dem anslutnaeller samarbetande handikappförbund. Defördelningsgrunder som redovisats i budgetpropositionen beträffande bidragettill pedagogisk verksamhet bland handikappade har accepterats av riksdagen.Eftersom avsikten är att bidragen till studiekonsulenter inom studieförbundenoch till tolkverksamhet fr. o. m. /79 skall sammanföras medbidraget till pedagogisk verksamhet bland handikappade finner utskottet detlämpligt att samma fördel-ningsprjnciper används redan nästa budgetår för detre nu aktuella bidragen. Den omständigheten att frågcm om bidragen bland handikappade kommer att behandlas av folkbildningsutredningenanser utskottet utgöra ett starkt argument mot att nu gör någrauttalanden av den art som föreslås i motionen. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet yrkande 1 i motionen 1976/77: 1464. Är infördes ett nytt bidragsanslag tillkulturprogram inom föreningslivet m. m. Statsbidragkan enligt kungörelsen (1974: 454) om statsbidrag till kulturprogram inomföreningslivet utgå för kulturprogram som anordnas av studieförbund, regionaleller lokal enhet inom studieförbund, läns-bildningsförbund ellerföreläsningsförening. Statsbidrag kan även utgå för kulturprogram som anordnasav studieförbund i samverkan med organisation som är medlem i studieförbund.Statsbidrag för kulturprogram kan dessutom utgå till annan ideell förening. Frågorom statsbidrag för kulturprogram prövas av förmedhngsbyrån för kulturprogram. Istyrelsen för förmedlingsbyrån, som består av åtta KrU 1976/77: 44 10 ledamöter,utses sex av Fölkbildningsförbutidet och två av Konstnärliga och litterärayrkesutövares satnarbetsnämtid. Tillsyn över bidragsgivningen utövas avstatens kulturråd. Föratombidrag till kulturprogram inom föreningslivet utgår från anslaget bidrag tillkulturprogram för handikappade samt bidrag till den centrala förmedlingsbyrån,länsbildningsförbunden och . Innevarandebudgetår har för bidrag till kiilturprogram inom föreningslivet m. m. anvisatsett anslag av totalt , varav . disponeras till kulturprogramför handikappade. Ibudgetpropositionen (prop. 1976/77: 100 bil.