bet · G001LU19 · 1976-12-31 00:00:00 — betänkande 1976/77:19 medanledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag tillBokföringsnämnden jämte motioner Regeringen har i propositionen 1976/77:100 bilaga 5() under punkten G 7 (s, 88) föreslagit atttill för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1976/77:457 av iStockholm m, fi, (s) yrkas all beslutar att hos regeringen begära enutredning med uppgift att komma med förslag lill en lagstiftning somtillgodoser såväl samhällets som de anställdas krav på en mera ingående insyn iföretagen, Imotionen 1976/77:655 av m. fi, (s) yrkas att hosregeringen begär utredning med uppgift att föreslå former för alt kulturarbetareskall kunna undantas från kravet på generell bokföringsskyldighet, t. ex,genom alt konstnärlig och litterär verksamhet undantas från rörelsebegreppet iallmänhet och ges särskild inkomstrubrik. Den trädde en ny bokföringslag(1976:125) i kraft. I jämförelse med tidigare gällande bokföringslag innebärden nya lagen alt kretsen bokföringsskyldiga vidgats väsentligt, Allanäringsidkare är i princip bokföringsskyldiga. Undanlag görs emellertidför enskild person som driver jordbruk eller skogsbruk. Aktiebolag,handelsbolag och ekonomisk förening är liksom tidigare bokföringsskyldigaoavsett om de bedriver näringsverksamhet, Ilagen ges utföriiga bestämmelser om både löpande bokföring och årsbokslut. Denlöpande bokföringen består av kronologisk bokföring (grundbokföring) ochsystematisk bokföring (huvudbokföring med sidoordnad redovisning), Allaaffärshändelser skall bokföras. För varje affärshändelse skall bokföringengrundas på handling som härrör från affärshändelsen eller särskilt 1Riksdagen 1976/77. LU 1976/77:19 2 upprättasmed uppgifter om denna, verifikation. Stor vikt läggs vid en tillförlitligverifikationshantering. All bokföring skall ske enligt bokforings-mässigagrunder, I fråga om mindre rörelser gäller dock att bokföringen av fordringaroch skulder kan ske på ett förenklat sätt. Årsbokslutetbestår av både lesultaträkning och balansräkning, I företag med mer än tioanställda skall resultaträkningen ställas upp i s, k. staffelform. Frånskyldigheten att upprätta årsbokslut undantas enskilda näringsidkare som driversin verksamhet utan biträde av fiera än två årsanställda och i vars rörelsebrultoomsältningen understiger . , bokföringsnämnden, har inrättats med uppgift att främjautvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentligaredovisning. Nämnden består av ordförande och nio andra ledamöter jämteersättare. Ledamöterna och ersättarna representerar myndigheter ochorganisationer som berörs av bokföringslagen, bl, a, . Svenska revisorssamfundel, ,hantverks- och industriorganisation (SHIO), LO och TCO, Hos nämndenfinns ett kansli. Nämnden inrättades för att kunnalillgodose del behov av information och utbildning som den nya bokföringslagenskulle föranleda. Somett led i behandlingen av ärendet har utskottet besökt bokföringsnämndenvarvid upplysningar lämnats om nämndens verksamhet och dess arbete införbokföringslagens ikraftträdande. Företrädare för nämnden har vidare redovisatsina synpunkter på de i inotionerna upptagna spörsmålen, Ibudgetpropositionen föreslås all anslaget lill beräknas lill . Förslaget till medelsanvisning föranlederingen erinran från utskottets sida, I motionen 1976/77:655 yrkas att hosregeringen skall begära utredning av frågan om undanlag från den generellabokföringsplikten för konstnärliga och litterära yrkesutövare. Motionärernaframhåller att skälen för att alla rörelseidkare skall vara bokföringsskyldigafrämst lar sikte på förhållanden som är knutna lill rörelser av förelagstyp.Borgenärernas intresse och rörelseidkarens eget behov av planeringsunderiag görsig emellertid inle lika starkt gällande beträffande kulturarbetaresverksamhet. En långivare är enligl motionärerna knappast betjänt av ettbokföringsunderiag i en rörelse som har ett ytterst varierande utfall från årlill år och som dessutom för sitt fortbestånd är beroende av rörelseidkarens"konstnäriiga kapital". Del enda motiv som återstår för att görakulturarbetarna generellt bokföringspliktiga är beskattningshänsynen, ansermotionärerna. Självfallet skall enligl motionärerna alla skattskyldiga ha etttiliröriitligt underiag för sin självdeklaration. Det är sannolikt ocksånödvändigt, fortsätter motionärerna, att en konstnär med omfattande verksamhetvid deklarationen måste framlägga ett sammandrag av inkomst-ochutgiftsnoteringarna. Därifrån är emellertid steget långt till en generellbokföringsplikt enligl regler, som normall är helt främmande för konstnären LU 1976/77:19 3 ochsom han saknar elementär kunskap om, eftersom bokföringsteknik, företagsekonomim, m, inle ingår i hans utbildning. Somtidigare berörts och som framhålls av motionärerna gäller bokföringslagen iprincip alla näringsidkare och alltså även konstnärliga och litterära yrkesutövare.Belräffande mindre företag gäller dock att de har möjlighet att i vissaavseenden ordna sin bokföring på ett förenklat sätt. Sålunda är enskildanäringsidkare, som driver sin verksamhet ulan biträde av fier än tvåårsanställda och i vars rörelse den årliga bruttoomsiitlningssumman understiger200 , undantagna från tillämpningen av bokföringslagens beslämmelser omårsbokslut. För dessa näringsidkare får i stället självdeklarationensrörelsebilaga R 1 eller motsvarande ersätta ett vanligt årsbokslut. Vidare fårmindre foretag i den löpande bokföringen göra avsteg från principen omredovisning enligt bokföringsmässiga grunder när det gäller kreditinköp ochkreditförsäljningar och använda den s, k, pärmmeloden, dvs, en konlanlmässigredovisning av huvudfordringar och leverantörsskulder. Metoden innebär attinkommande och utgående fakturor får samlas i en pärm och all notering igrundbokföringen sker först nären faktura likviderats. Ett grundläggandevillkor tor att metoden skall få användas är att endasl ett mindre antalfakturor förekommer i rörelsen och fakturorna ej uppgår lill avsevärda belopp.Användningen av pärmmeloden skall vidare vara förenlig med godredovisningssed. Delav motionärerna väckta spörsmålet behandlades av utskottet i sambandmed propositionen 1975:104 med förslag lill bokföringslagen. Med anledning avpropositionen väcktes ett fiertal motioner som syftade lill all undantanäringsidkare med mindre rörelser frän bokföringsskyldighet, bl, a, två somgick ut på att konstnärliga och litterära yrkesutövare inle borde varabokföringsskyldiga. Lagutskottetframhöll i sitt av godkända betänkande (LU 1975/76:15) att frågan omvilken personkrets som bokföringsskyldigheten borde omfatta diskuteratsutförligt i de två utredningsbelänkanden som låg lill grund för propositionen.Båda utredningarna hade efter ingående överväganden funnit att man inte kundeutesluta någon näringsidkare från bokföringsskyldighet. Som skäl härför hadeutredningarna åberopat de avsevärda svårigheter som föreligger niir det gälleralt på ell tillfredsställande sätt avgränsa en undantagsgrupp. Utskottetansåg att gränsen måste vara klar och reglerna lättillämpade. Denuppräkningsmelod som använts bokföringslag var enligt utskottets meningbehäftad med uppenbara brister. Genom en sådan uppräkning fick man inle någonrationell avgränsning av bokföringsskyldigheten, utan resultatet blevgodtyckligt. Man kunde inte heller generellt säga att viss typ av rörelseskulle uteslutas från bokföringsskyldighet enbart därför alt den drevs av enensam person. Många praktiska exempel kunde enligt utskottet anföras på attrörelsens omsättning ändock kunde vara mycket slor. Detta motiverade i så fallatt rörelsen var bokföringspliktig. r 1976/77. LU 1976/77:19 4 gränsbyggd på maximianlalet anställda i rörelsen skulle, fortsatte utskottet, blialltför schablonartad och inte slå likformigt inom olika branscher. När anställdafanns, förstärktes också intresset av all företaget skulle ha en form-bundenbokföring. Likaså skulle en gräns som byggde på bruttoomsäilningen i företagetbli olämplig och opraktisk från olika synpunkter. En kombination av olikaangivna faktorer skulle medföra alltför slora lillämpningssvårigheter vidgränsdragningen. Motbakgrund av det anförda fann utskottet att det inte var möjligl all göra någragenerella undantag från den föreslagna kretsen av bokföringsskyldiga.Utskottet tillstyrkte därför propositionens förslag i denna del. Deskäl som sålunda åberopats mot generella undanlag från bokförings-plikten ärenligt utskottels mening alltjämt bärande. Utskottet vill i anslutning härtillframhålla all de förenklade bokforingsregler, som gäller för mindre förelag,införts av i syfte att tillgodose konstnärernas och andrasmåföretagares önskemål om lättnader i bokföringsskyldigheten. mening finns det anledning anta att de förenklade reglerna ärlillämpliga på det övervägande antalet konstnärliga och litterära yrkesutövare.Den bokföringsskyldighet som sålunda i allmänhet åvilar denna yrkesgrupp lordei praktiken överensstämma med den skyldighet all föra anteckningar och bevaraverifikationer, som följer av skattelagstiftningen. Det sagda utesluter dockinte att bokföringslagen, som innehåller regler för alla typer av företag, kante sig svår att tillämpa för småföretagare. För alt man skall komma lill rättamed detta problem krävs enligt utskottels mening i första hand information omden närmare innebörden av bokföringslagens regler. Enligtvad utskottet inhämtat vid besöket på bokföringsnämnden har överiäggningar ägtrum mellan och () angåendebokföringsskyldigheten. Överläggningarna har resulterat i att KRO kunnatutfärda anvisningar för hur organisationens medlemmar skall fullgöra sinaskyldigheter enligt bokföringslagen. Utskottet har vidare inhämtat, altbokföringsnämnden gett ut särskild information till näringsidkare med mindreomfattande verksamhet, vari lämnas upplysningar om den nya bokföringslagensregler lill nytillkommande bokföringsskyldiga. Deninformation som sålunda lämnats om den nya bokföringslagen är enligt utskottetsmening ägnad att underlätta de konstnäriiga och litterära yrkesutövarnasbokföringsarbete. Vid en bedömning av motionsyrkandel bör vidare beaktas, attbokföringslagen gällt endasl och alt erfarenheter därförsaknas från dess tillämpning. Pågrund av det anförda finner utskottet all det inte finns skäl all frångåriksdagens ställningslagande till frågan om bokföringslagenstill-lämpningsområde. Utskottet vill emellertid framhålla betydelsen av att bokföringsnämndenmed uppmärksamhet följer tillämpningen av bokföringslagen såvitt gäller dekonstnärliga och litterära yrkesutövarna och andra LU 1976/77:19 5 småföretagare.Skulle utvecklingen visa att del uppkommer behov av en inodifiering avbokföringslagens regler, förutsätter utskottet att bokföringsnämnden tarerforderliga initiativ. Utskottet avstyrker således bifall lill motionen1976/77:655, 1 motionen 1976/77:457 framförs önskemål om s, k,diversifierad bokföring i företag, dvs, särredovisning för olika rörelsegrenaroch driftställen inom ell företag. Sådan redovisning kan avse omsättning,ekonomiskt resultat, investeringar, antalet anställda osv, Enligl11 kap. 6S aktiebolagslagen (1975:1385) skall i aktiebolagens offentligaårsredovisning resultatet av varandra väsentligen oberoende rörelsegrenarredovisas särskilt. Bestämmelsen överensstämmer med vad som tidigare gälldeenligt aktiebolagslag och med 42 § lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar utom på den viktiga punkten all uppgiftsskyldigheten inle kanmodifieras genom åberopande av skada för bolaget. Med väsentligen oberoenderörelsegrenar avses rörelsegrenar som ekonomiskt är oberoende av varandra påsådant sätt, all enligl affärsmässiga grunder skilda rörelseresultat kanframläggas. Däremotuppställer årsredovisningsbestämmelserna i aktiebolagslagen inget krav påsärredovisning för olika produktgrupper eller driftställen. Inte heller finnsdet f n, några bestämmelser om alt sådan särredovisning skall ske i den internabokföringen. Bokföringslagen innebär ingen förändring i detta avseende, I11 kap, 11 S aktiebolagslagen upptas bl, a, en bestämmelse om offentligredovisning av koncerninterna leveranser. Bestämmelsen innebär att såvälmoderbolag som dotterbolag skall ange hur slor andel av årets inköp ochförsäljning som avser andra företag inom samma koncern. Syftet med dennauppgiftsskyldighei är alt ge underiag för bedömning av enskilt koncernföretagsberoende av koncernen som helhet. Någrakrav på särredovisning av interna leveranser mellan olika dril"t-ellerarbetsställen inom ett aktiebolag eller en koncern uppställs däremot inle iaktiebolagslagen. Inte heller upptar bokföringslagen några bestämmelser om ensådan särskild redovisning i del interna bokslutet, Imotionen 1976/77:457 framhålls all de inledda förhandlingarna om avtal ommedbestämmande ingår i en serie åigärder, som satts in för att stärkaarbetstagarinfiytandel genom de fackliga organisationerna. Enligl motionärernainnebär de ökade möjligheterna till insyn och infiytande att de anställdasansvar for de beslut som fattas i företagel ökar. För att främja dennautveckling måste lagstiftningen, vid sidan av rent företagsekonomiska ochsamhällsinriktade intressen, lillgodose de fackliga organisationernas be- 'räiiigade intresse av alt kunna följa verksamheten. De anställda måste sålundafå möjlighel alt påverka beslut om ekonomiska frågor på ett så tidigt stadiumatt åtgärder som tryggar sysselsättning och en god arbetsmiljö skall kunnavidtas. Motionärerna anser all ett bokföringssystem, som renodlar de olikaenheternas och produklionsgruppernas resultat, är erforderiigt LU 1976/77:19 6 föratt de anställdas infiytande och insyn skall bli effektiva. Del är ocksånödvändigt all transaktionerna inom de större företagen och koncernernaredovisas så att del blir möjligt att med resultatanalyser kontrollera de ingåendeenheterna, Enligl motionärerna bör lagstiftningen ge en långtgåenderedovisningsskyldighet för förelag med olika enheter och produktgrupper, 1anslutning härtill påpekas att internräntor och debileringar kan grovt förvanskaresultaten i olika enheter inom slora företag och de anställdas möjlighel tillinsyn därmed äventyi-as. Påanförda skäl yrkas i motionen att hos regeringen skall begära att enutredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag lill lagsliftningsom tillgodoser såväl samhällets som de anställdas krav på en mera ingåendeinsyn i företagen. Fråganom diversifierad bokföring i aktiebolag har fiera gånger tidigare övervägts iolika sammanhang, senast under forarbetena till bokföringslagen, 1 proposition1975:104 anförde föredragande statsrådet (s, 132 1) bl, a, följande, 1 större och medelstora företag är produktionenofta differentierad på fiera produktgrupper och/eller arbetsställen, 1 sådanafall har löntagarna ofta ett stort intresse av att separat redovisning görsbeträffande de olika produktgrupperna resp, arbetsställena. Varken gällandelag eller utredningens förslag innehåller emellertid några särskildabeslämmelser som syftar till att få till stånd en sådan differentieradbokföring. Delär förenat med åtskilliga svårigheter all bygga upp en lagsliftning som innebäratt förelagen åläggs alt differentiera bokföringen på det sätt som harangetts. Del är möjligt all särskilda problem uppkommer när det är fråga om endifferentiering mellan arbetsslällen under det alt en uppdelning påproduktgrupper måhända är något lättare att åstadkomma. Inomjustitiedepartementet övervägs f n, hithörande frågor. Det är emellertid intemöjligt alt redovisa resultatet av övervägandena i detta lagstiftningsärende.Inom departementet övervägs vidare en fråga som LO tagit upp i sittremissyttrande, nämligen frågan om särskild redovisning av kon-cerninlernaleveranser. Med anledning av propositionen väcktes bl, a, enmotion med ett likarlat yrkande som det i nu förevarande motion, f sitt avriksdagen godkända betänkande (LU 1975/76:15) avstyrkte utskottet bifall tilldet då aktuella motionsyrkandel under hänvisning till det pågåendeutredningsarbetet. Dåfrågan om diversifierad bokföring nu åter väckts vill utskottet lill en börjanframhålla att den nya bokföringslagens regelsystem innebär alt förelagensbokföring anpassats till den moderna tidens krav, Lagen syftar bl, a, lill atttillgodose de anställdas intresse av insyn i företagen som följer avutvecklingen mot ökad företagsdemokrati och medbestämmanderätt i företagen. Dennya lagstiftningen om medbestämmande i arbetslivet, som trädde i kraft den 1januari 1977. garanterar sålunda arbetstagarna en vidsträckt räll lillinformation om Riretagen som ett komplement till förhandlingsrätten. Enligtmedbestämmandelagen skall arbetsgivaren fortlöpande informera om bl, a.verksamhetens allmänna utveckling, produklionsmäs- LU1976/77:19 7 Arbetstagarnas organisationer har dessutom rätt all få tillgånglill bokföringshandlingar m, m. i den omfattning organisationerna behöver förall tillvarata medlemmarnas gemensamma intressen. Arbetsgivaren är vidareskyldig att i skälig omfattning biträda med sammanställning av material och medannat utredningsarbete som arbetstagarparten behöver för att kunna följa ochbedöma utvecklingen i arbetsgivarens verksamhet. Viddet ovan redovisade besöket på bokföringsnämnden framhöll LO:s och TCO:srepresentanter i nämnden att det är betydelsefullt alt företagens löpandebokföring utformas så all den ger möjligheter till medbestämmande från deanställdas sida. Redovisningen bör med andra ord anpassas lillmed-beslämmandereglerna. De ansåg vidare att bokföringen utgör ett av fieraviktiga instrument för strävandena att demokratisera arbetslivet. Enligt företrädarnaför de fackliga organisationerna förelåg det ell behov av forskning ochutvecklingsarbete på området och bokföringsnämnden borde följa utvecklingenoch försöka påverka denna. Däremot ansåg varken de fackliga representanterna eller övriga företrädare för nämnden att man f n, bordeöverväga en lagstiftning. Från nämndens ledamöter framhölls också all de fiestastörre förelag har en diversifierad inlernbokföring men alt del är svårt attgenom en sådan redovisning åstadkomma en rättvisande bild. Vidare företräddesden uppfattningen att praxis borde avvaktas. Deanställdas möjligheler lill insyn i ell företag förutsätter enligt utskottetsmening bl, a, att företagels bokföring är ordnad så att den ger tillgång tillekonomiska fakta om ställningen och utvecklingen både för företaget i desshelhet och för ell driftställe eller en produktgrupp i de fall företagets produktionär differentierad på olika enheter eller grupper. Från de anställdas synpunktkan härvidlag en separat redovisning av olika driftställen el!er produktgruppervara av stort intresse. Som anfördes har inom justitiedepartementetarbete inletts i syfte att utarbeta särskilda regler belräffande denna fråga.Enligt vad utskottet inhämtat har detta arbete ännu inle avslutats. Ettgenomförande av en särredovisning för olika driftställen eller produktgrupperär emellertid - som framhållits under förarbetena lill bokföringslagen -förenat med fiera svårigheter. Utskottet vill bl, a, peka på de problem sommöter när man skall fördela kostnader, som är gemensamma för flerarörelsegrenar, på ett riktigt sätt. Ofta kan resultatet för ell driftställeinle redovisas med någon större bestämdhet. Detta gäller särskilt när endriftsenhet uteslutande levererar halvfabrikat lill en annan enhet. Om inledessa och liknande problem blir lösta, torde en särredovisning i enlighet medmotionärernas önskemål inte kunna ge en rättvisande bild av resultatutvecklingenför olika driftställen och produktgrupper. Vid besöket på bokföringsnämnden harföreträdarna för LO och TCO betonat att vad som i första hand krävs för alt enmeningsfull särredovisning skall komma till stånd ar forskning ochutvecklingsarbete angående utformningen av förelagens bokföring. Utskottetdelar denna uppfattning och vill härtill lägga LU 1976/77:19 8 attdel med hänsyn lill medbestäinmandelagstiftningen uppenbariigen ligger i bådaparternas på arbetsmarknaden intresse att skapa förutsättningar för en fråninformationssynpunkt ändamålsenlig bokföring. Enligl utskottets mening kan detdärför förutsättas, att arbetsgivare- och arbetstagarorganisationerna liksomolika branschorganisationer kommer all la initiativ lill erforderiigtforsknings- och utvecklingsarbete på bokföringsområdet, I anslutning härtillvill utskottet erinra om att det ankommer på arbetsmarknadens parter att inomramen för medbestämmandelagen reglera hur infiytande och medbestämmande skallfördelas i företagen. Den träffade överenskommelsen mellan SAF, LO ochPTK om ekonomikommitié och arbetsiagarkonsuli visar alt del är möjligt att nåsamförståndslösningar när del gäller frågan om de anställdas insyn i företagensresultatredovisning. Avtalet, som inför avtalsförhandlingarna ommedbeslämmandefrågor sagts upp, innebar bl. a, all en ekonomikommitté ellerarbetsiagarkonsuli skulle tillsättas i företagen på begäran av de anställda iförelagsnämnden med uppgift att följa förelagels ekonomiska ställning ochutveckling, I vissa fall skulle också en auktoriserad eller godkänd revisorkunna utses till extern arbetsiagarkonsuli. Enligl avtalet skulle arbetsgivarnabetala erforderlig utbildning för arbelstagarledamölerna i ekonomikommitié ochför arbetsiagarkonsuli, Idelta sammanhang vill utskottet också erinra om att det åligger bokföringsnämndenatt - med beaktande av att bokföringen skall bilda underlag för bl, a,informationen till de anställda - lämna råd och anvisningar för hurbokföringsskyldigheten skall fullgöras i rörelser av olika slag. Med hänsynhärtill och till alt LO och TCO är representerade i nämnden anser sig utskottetkunna utgå från all nämnden ägnar uppmärksamhet åt det i motionen upptagnaspörsmålet. Enligt utskottets mening bör erfarenheterna från nämndensverksamhet och från företagens tillämpning av bokföringslagen avvaktas. Pågrund av det anförda kan utskottet inte ställa sig bakom förslaget om enutredning, syftande lill en lagreglerad skyldighet för företagen altsärredovisa olika driftsenheter och produktgrupper. Utskottet avstyrker följaktligenmotionen 1976/77:457. 1. att till /78 an visar ett förslagsanslag av , 2. att beträffande konstnäriiga ochlitterära yrkesutövares bokföringsskyldighet avslår motionen 1976/77:655, 3. att beträffande diversifierad bokföringavslår motionen 1976/77:457, LU 1976/77:19 9 Näivarande:herrar (), i (s), i (s), fruNilsson i (s), herrar Ekinge (fp), i (s), iSundsvall (c). (), (), (), fruKarlsson (c), i (c), herrar Silfverstrand (s). Ollen (m) ochPettersson i Slockholm (m), *Ejnärvarande vid belänkandels justering. vidpunkten 3 i utskottets hemställan (diversifierad bokföring) avherrar i (s), i (s), i (s),herrar i (s). (), () ochSilfverstrand (s) som anser dels att den del av utskottets yrkande som börjarpå s, 7 med orden "De anställdas" och slutar på s. 8 med orden"motionen 1976/77:457" bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del framhålla att det för de anställda i ett företag är tnycketbetydelsefullt alt företaget är ekonomiskt bärkraftigt och baserar sinverksamhet på sunda ekonomiska beräkningar. Åtskilliga åtgärder har vidtagitsunder senare år för att bereda de anställda insyn i företagens förhållandenoch möjligheter att påverka företagen i deras handlande. Den nyamedbestämmandelagen utgör ett exempel härpå. Rättenlill insyn i förelaget är en nödvändig förutsättning inte bara för att de anställda.skall uppleva trygghet och personlig tillfredsställelse i arbetet utan ocksåför att de skall kunna rationellt och effektivt utnyttja sin rätt enligt lagenalt genom förhandlingar och på andra sätt medverka i beslutsprocessen hosarbetsgivaren. Medbestämmandelagen ger de anställda rätt till information omföretagets verksamhet, produktionsmässigt och ekonomiskt, som ett komplementtill förhandlingsrätten. En sådan information måste bygga på bl. a, ekonomiskafakta, som kan hämtas från bokföringen, och måste ges fortlöpande så alt deanställda kan vidla de åtgärder som krävs för all trygga sysselsättningen ochåstadkomma en god arbetsmiljö.