bet · G001KU24 · 1976-12-31 00:00:00 — med anledning av motionom införande av republik I motionen 1976/77:46 av m. ft. (vpk)hemställs om monarkins avskaffande. Motionens hemställan innehåller av dettayrkande föranledda förslag lill vilande ändringar i regeringsformen (RF) ochom vilande förslag till upphävande av successionsordningen. I övrigt yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till följdändringari lagtext och reglering av andra förhållanden som kan föranledas av ett beslutom monarkins avskaffande. För den närmaremotiveringen hänvisas till motionen. Gällandeordning m. m. regeringsform byggde på tanken attkonungen personligen skulle utöva en betydande makt. Efter hand leddeutvecklingen till att kungamakten de facto begränsades på så sätt alt konungenvar formell statschef, medan den offentliga makten låg hos riksdag och regeringi enlighet med folksuveränitetens och pariamentarismens principer. Denfortgående begränsningen av konungens makt tog sig framför allt uttryck på tvåsätt. Dels var konungen vid val av ministär bunden av styrkeförhållandena iriksdagen och av de råd han fick beträffande regeringsbildningen av talmän ochpartiledare. Dels hade en konstitutionell praxis bildats, enligt vilken hanalltid var skyldig att följa ministären vid regeringsärendenas avgörande. Förstmed den partiella grundlagsreformen 1968-1969 kom den begränsning av monarkensmaktposition som sålunda utvecklats efter parlamentariska principer tilluttryck i grundlagen. De då införda bestämmelserna om misstroendeförklaringinnebar att regeringsformen gav uttryck för regeringens beroende av riksdagen.Samtidigt ändrades grundlagstexten så att konungens i konselj fattade beslutkunde göras verkningslösa genom statsrådens vägran att kontrasignera. Även pånågra andra punkter jämkades grundlagstexten i syfte alt mildra motsättningenmellan denna och konstitutionell praxis. Trots detta gav fortfarande 1809 årsRF en annan bild av konungens roll i statsrådet än den han i verklighetenutövade som pariamentarisk monark. Grundlagberedningennådde efter ingående överiäggningar fram till en i stort sett gemensamståndpunkt kring frågorna kring statschefens ställning. Denna - i den allmännadebatten kallade Torekovkompromissen - kom att ligga till grund förbestämmelserna om statschefen och hans ställning enligt RF. Den nyaförfattningen har i delta hänseende huvud- 1 1976/77. KU 1976/77:24 2 sakligenföljande innehåll: Med bibehållande av den ärftliga monarkiska statsformen harstatschefen endast tillerkänts representativa och ceremoniella uppgifter. Hanhar ingen politisk makt, och riksstyrelsen förs inte längre i hans namn. Hanhar ingen funktion i samband med regeringsbildningen. Inte heller deltar han iregeringssammanträdena, men han erhåller vid särskilda sammanträden, för vilkanamnet konselj har bibehållits, information av statsministern och övrigastatsråd om rikets angelägenheter. Han har vidare till uppgift att förklarariksmötet öppnat och att vara ordförande i utrikesnämnden. Tronföljdenär alltjämt agnatisk, dvs. den kan ärvas endast av män och genom män. Skullekonungen dö eller avgå utan att efterlämna tronföljare skall utse enriksföreståndare att fullgöra statschefens uppgifter t. v. Delsamma gäller omtronföljaren ännu inte fyllt . Tanken bakom dessa bestämmelser är attriksdagen skall få rådrum att ta ställning till den framtida statsformen. År1975 tillkallade regeringen en särskild sakkunnig för att undersöka tänkbaraordningar med arvsrätt till tronen både för kvinnor och män. Utredningsmannenväntas avge sitt betänkande innevarande vår och eventuellt förslag i frågan kanenligt vad som upplysts från väntas föreläggas riksdagentidigast . Fråganom införande av republik har behandlats av - förutom i samband medförfattningsreformen - i anledning av motioner till 1974, 1975 och 1975/(KU 1973:26, 1974:41 samt 1975/76:1 och 56). I sina av riksdagengodkända betänkanden i frågan har utskottet avstyrkt motionerna och därvidhänvisat till sin i samband med författningsreformen intagna ståndpunkt attSverige även fortsättningsvis borde ha ett monarkiskt statsskick. Utskottet har inle funnii anledning frångå denståndpunkt angående statsformen som intogs i samband med författningsreformenoch som sedan upprepals av efterföljande riksdagar i anslutning tillbehandlingen av motioner med krav på införande av republik. Utskottetavstyrker därför motionen. all avslårmoiionen 1976/77:46. Näiyarande; herrar (), i (s), i (m). Fiskesjö(c), i (fp), (), i (s), Schött (m),Kindbom (c), (), (), (), fruSlålberg (s) och i (s).