bet · G001FöU1 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om bevattningen av , m. m. Imotionen 1975/76:468 av ) m. fl. (s) hemställs 1. att hos regeringenbegär att de militära förbanden befrias från skyldigheten att ombesörjavakthållningen vid , 2. att hos regeringenbegär en undersökning av om det finns andra, ej militära uppgifter somforsvaret kan befrias från. Utskottethar inhämtat yttrande över motionen från överbefälhavaren ochrikspolisstyrelsen. I motionen sägs bl. a. att det från militärt hållofta framhålls att utbildningstiden for de värnpliktiga är hårt pressad. Motbakgrund av detta och av att det såväl inom vissa befälsorganisationer sombland de värnpliktiga fors en debatt om en nedskärning av de värnpliktigasutbildningsvecka från rekommenderade 48 anser motionärerna inom försvaret måste ompröva vissa åtaganden som inte har med försvaretsuppgifter att göra. Som exempel på sådana åtaganden tas i motionen uppbevakningen av . Enligt motionärerna går alltför mycketvärdefull utbildningstid åt både för själva vakthållningen vid och förövning och träning inför denna uppgift. Motionärerna menar att vakthållningenvid bör ombesörjas av ett vaktbolag och kostnaderna bestridas fråndriftbudgetens första huvudtitel (kungl. hov- och slottsstaterna) och inte somnu belasta försvarsdepartementets budget. Överbefälhavaren erinrar i sitt yttrande om attStockholms slott är säte för landets statschef och därför en anläggning som ärbetydelsefull från totalförsvarssynpunkt. Med hänsyn till de konsekvenservåldshandlingar med terrorinslag mot skulle kunna medföra, måsteställas större krav på bevakningsstyrkans insatsberedskap, utbildning ochbeväpning än vad som normalt kan krävas av ett vaktbolag. Högvaktsstyrkanmed dess närhet till kansli- och riksdagshus är dessutom en bevaknings- ochsäkerhetsstyrka för riksledningen i vidare bemärkelse. ÖBframhåller vidare att från kuppförsvarssynpunkt är högvakten och under del avåret och åldersklassen vid livgardets dragoner (K 1) de endabeväpnade styrkor med markstridsutbildning som är 1 1976/77. FöU1916/11: 1 FÖU 1976/77:1 2 tillgängligainom det centrala . Efter utflyttningen av fredsförband ochulbildningsanslalter från kan högvakten - bortsett frånhemvärnet - vara den enda til Igängl iga styrkan. ÖverbeHilhavarenhänvisar till yttranden över motionen som han har inhämtat frånförsvarsgrenscheferna och från militärbefälhavaren i Östra militärområdet. Avdessa framgår att den utbildning som föregår högvaktstjänsten bl. a. omfattarexercis och ett avsnitt om vakttjänst, posts uppträdande, bestämmelser förvaktpersonal, bruk av våld m. m. Denna utbildning ingår i den värnpliktigesgrundutbildning oavsett högvaktstjänstgöring. Den utbildningstid som direkthänför sig till högvakten omfattar enligt chefen för armén i stort en dags förberedelserrörs siälva tjänstgöringsdygnei och en halv till en dags avrustning ochtransporter efter högvakten. Chefen för marinen anger högst förändamålet. Miliiarbefälhavaren i Östra miliiärområdet framhåller särskilt attdet torde anses vara klart mera graverande om en terroristorganisalion ellerliknande försöker avväpna eller utöva våld mot en värnpliktstrupp än om den gördet mot en grupp vaktman. Härigenom verkar värnpliktstruppen mer avhållandefrån sådana handlingar än en grupp av vaktman. Militärbefälhavaren liksomchefen för armén hänvisar till synpunkter som har inhämtats från chefen för och försvarsområde. Rikspolisstyrelsenhar enligt sin instruktion ansvaret för bevaknings- och säkerhetsarbetet isamband med statsbesök och vid andra motsvarande händelser. Rikspolisstyrelsenhar därför ett nära samarbete med slottsförvaltningen ochöverkommendantexpeditionen. Styrelsen hänvisar till synpunkter i yttrande frånpolismästaren i och bekräftar att den nuvarandeordningen fungerar mycket tillfredsställande. Polismästaren uttalar att demilitära posternas närvaro och uppträdande sannolikt har varit av storpreventiv betydelse då det gäller att förhindra ordningsstörande beteenden.Vidare påpekas att på grund av sin storlek, utformning och belägenhet ide centrala delarna av staden är relativt svårbevakat. Ett överforande avansvaret för vakthållningen vid till ett vaktbolag skulle medbibehållande av nuvarande bevakningsstatus medföra relativt sett högakostnader, anser polismästaren. En överslagsmässig beräkning pekar mot ca 6,4milj. (prisläge ). Dessutom har den militära vakthållningenvid med de från turist- och publiksynpunkt mycket uppskattade"högvaktsavlösningarna" - som har sin motsvarighet i många andratänder - fått en djup förankring i allmänhetens medvetande och blivit något aven kulturhistorisk institution. Motionärerna tar upp principfrågan om försvaretsanvändning i vissa fall för civila ändamål. Liksom när det gäller utnyttjandeav det civila samhällets resurser för totalförsvaret anser utskottet att det ioch för sig inte bör dras FÖU 1976/77:1 3 någonskarp gräns beroende på om resurser har skaffats primärt för försvaret ellerför annat ändamål (j FöU 1974:22 s. 4-6). Det är t. ex. önskvärt att militäraluftfartyg utnyttjas för flygräddning, sjuktransporter, m. m. (jfr FöU 1974:28s. Bl.a. när det gäller att utnyttja värnpliktiga utöver vad som är motiverat avutbildningsbehov och krigsuppgifter tillkommer andra faktorer än fredsekonomiskavid bedömningen. Av principiella och psykologiska skäl bör det t. ex. vara enhuvudregel att samhället inte med stöd av värnpliktslagen tillförsäkrar sigarbetskraft för uppgifter av civil natur (jfr FöU 1973:14 s. 9-10). Isyfte att åstadkomma ekonomiska besparingar beslöt regeringen att fr. o. /73 på försök förkorta de grundutbildningstider som gällerenligt det beslutade systemet för utbildning av värnpliktiga.Erfarenheterna av den förkortade grundutbildningen är inte fullständiga mentalar enligt överbefälhavaren för att prövade utbildningstider behöver ökas med2 beroende på kategoritillhörighet (jfr prop. 1975/76:199 s.20-21). Detär mot denna bakgrund man bör se förslagen i motionen 1975/76:468, som särskilttar upp bevakningen av . Remissinstanserna och de myndighetersom har yttrat sig till dem har tillstyrkt eller lämnat utan erinran att manbehåller den nuvarande ordningen med militär bevakning av . Utskottetgodtar de skäl som har anförts för att bevakningen av även ifortsättningen sker på nuvarande sätt. Utbildningi vakttjänst ingår som en grundläggande del av värnpliktsutbildningen för allakategorier. Huvuddelen av den utbildning och förövning som sker införhögvaktstjänsten bör därför utformas så att färdigheterna blir generelltanvändbara. Enligt remissyttrandena är detta redan beaktat. Den utbildningstidsom går åt för själva högvaktsdygnet uppgår vid armén - som under juli1975-juni 1976 har svarat för ca 265 av sammanlagt 285 högvakter - tillomkring för varje värnpliktig i högvakten. Detta är enligtutskottets mening acceptabelt. Förbandeni eller dess närhet svarar emellertid relativt ofta för bevakning avslottet. Under nyssnämnda period hade t. ex. (1 1) 37, livgardetsdragoner (K 1) 32, (P 10) 24 och (1) 23 högvakter. Marinen svarade för 15 och flygvapnet för tre högvakter.1 sju fall svarade hemvärnsförband för högvakten. I varje högvakt deltar ca 30värnpliktiga och 4-6 befäl. Vidförband med många högvakter förekommer att värnpliktig deltar i två högvaktereller flera. Bortfallet av utbildningstid ökar alltså för sådan värnpliktig.Även om det uppenbarligen inte finns några svårigheter att fl värnpliktiga tillhögvaktstjänst efter frivilligt åtagande bör enligt utskottets meningeftersträvas att ingen värnpliktig deltar i mer än två högvakter. I dettasyfte bör högvaktstjänsten fördelas bättre på förband och FÖU 1976/77:1 4 Härigenom vinner man bl. a. också en mindre belastning på denpersonal vid förband i som engageras i egenskap av vaktbefäli högvakter. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen1975/76:468, yrkandet 1, 2. att avslår motionen1975/76:468, yrkandet 2. Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), Glimnér(c),(), i (c), i (s), KarlBengtsson i (fp), (), herrar i (c).Brännström (s), (), herrar (). Svartberg (s), ()och (). ')2443 Slockholm 1976