bet · G001TU11 · 1976-12-31 00:00:00 — n. verksamhet av det slag motionärerna åsyftar, finansierad avforskningsanslag genom forskningsnämnden vid TU1976/77:11 23 Utskottet förutsätter också attutvecklingen på området följs med stor uppmärksamhet. Med hänvisningtill det anförda har utskottet funnit sig kunna godta regeringens förslagbeträffande medelsanvisningen och avstyrker följaktligen motionen i denna del.Utskotten hemställer att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionen 1976/77: 841, yrkandet 1, tillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Förvaltningskostnader /78 anvisar ett förslagsanslag av . meteorologiska och hydrologiskainstitut: Utrustning m. m. Regeringenhar under punkten E 3 (s. 137138) föreslagit att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning m. m. för budgetåret1977/78 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1976/77: 841 av . (vpk) föreslås, såvitt nu är i fråga (yrkandet 2), att riksdagenbeslutar att till underhåll av materiel m. m. anvisa ett anslag med . Regeringen har under denna punktföreslagit ett reservationsanslag av . I motionen 1976/77: 841 yrkas att förundersökning av hydrologi beslutar höja ifrågavarande anslag med . Som följd av utskottets ställningstagande under föregående punkttillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker följaktligen motionenäven i denna del. att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionen 1976/77: 841, yrkandet 2, tillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning m. m. för budgetåret1977/78 anvisar ett reservationsanslag av . meteorologiska och hydrologiska institut:Uppdragsverk samhet. Utskottet tillstyrker rfegeringens förslag under punkten E 4 (s. 138139) och hemställer att till meteorologiskaoch hydrologiska institut: Uppdragsverksamhet för /78 anvisarett förslagsanslag av . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Yädertjänst för luftfarten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten E 5 (s. 139140) och hemställer . att till meteorologiska ochhydrologiska institut: Vädertjänst för luftfarten för /78anvisar ett förslagsanslag av . Bidragtill väderstationer i och på m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkten E 6 (s. 140 141) och hemställer att till Bidrag till väderstationer iNordatlanten och på m. m. för /78 anvisar ett förslagsanslagav 2 600 00() kr. Verksamhetenvid statens väg- och trafikinstitut: m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna E 7E 9 (s. 142147) och hemställer attriksdagen för /78 anvisar 1. till Statens väg- ochtrafikinstitut ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag till statens väg-och trafikinstitut ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, 3. till Statens väg- ochtrafikinstitut: Utrustning ett reservationsanslag av , att avräknasmot automobilskattemedlen. Regeringen har under punkterna E 10E 12 (s. 148159) föreslagit attgodkänna de riktlinjer för ny organisation m. m. för som i propositionen förordats, atttill för /78 anvisa ettförslagsanslag av , atttill Bidrag till statens geotekniska institut för /78 anvisa ettreservationsanslag av , atttill : Utrustning för /78 anvisa ettreservationsanslag av . I propositionen behandlar departementschefen en av-statskontoret avlämnad rapport (1975: 20) rörande översyn avstatens geotekniska instituts (SGI) verksamhet och organisation. Beträffandeverksamhetens inriktning har departenientscheferi ej fynnit skäl att förordaförändringar. Institutet föreslås därför alltjämt vara central myndighetinom geotekniken med en verksamhet som omspänner forskning och utveckling (FoU),information och konsultation och, som i stort sett följer den hittillsvarandeinriktningen. I fråga om den föreslagna nya organisationen anserdepartementschefen en väsentlig aspekt vara möjligheterna att åstadkommadelegering av det ekonomiska ansvaret till och inom de nya enheterna. Förslageti denna del godtas av departementschefen med vissa modifieringar.Sammanfattningsvis föreslås att SGI organiseras på 6 enheter, nämhgen en föranläggningsgeoteknik, en för byggnadsgeoteknik, en för geoteknik i samband medfysisk planering, en för geoteknisk mät- och undersökningsverksamhet, en förlaboratorieverksamhet samt en för administration. Det anses böra ankomma påregeringen eller efter regeringens bemyndigande SGI att besluta omarbetsuppgifternas fördelning mellan enheterna. Departementschefengodtar också att SGI:s nuvarande anslagskonstruktion ersätts med den s. k.uppdragsmodellen. En sådan modell innebär att intäkter och kostnader iverksamheten i sin helhet redovisas under ett förslagsanslag som anvisas medendast ett formellt belopp och kombineras med en rörlig kredit. Blandintäkterna under anslaget upptas bl. a. ianspråktagna bidrag av statsmedel föratt täcka kostnaderna för institutets myndighetsuppgifter. Medelsanvisningenför detta ändamål avses böra ske över ett särskilt reservationsanslag pådriftbudgeten. För institutets anskaffning av utrustning föreslås ettreservationsanslag. Kostnaderna för utrustningskapitalet avses belastaverksamhetsanslaget. Motsvarande avgifter inlevereras till statsverket. Enligtdepartementschefens uppfattning ger anslagskonstruktionen SGI ökade möjligheteratt inom ramen för full kostnadstäckning själv anpassa verksamheten tillefterfrågan. I budgetpropositionen förordas att det nya förslagsanslagetbenämns och att de två reservationsanslagenbenämns Bidrag till resp. : Utrustning. Departementschefen förordar vidare att SGI får disponeiraen rörlig kredit i . Vaddepartementschefen anfört beträffande SGLs verksamhet och organisation m. m.har ej gett utskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Utskottettillstyrker också att anslaget till budgetår tas upp medett formellt belopp av t . 1. att godkänner de riktlinjer förny organisation m. m. för statens geotekniska institut som i propositionen förordats, 2. att riksdagenför /78 anvisar a. till ettförslagsanslag av , -. TU1976/77:11 26 b. till Bidrag till statensgeotekniska institut ett reservations anslag av , c. till : Utrustning ett reservations anslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkten E 13 (s. 159160) och hemställer att tillFraktbidragsnämnden för /78 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har underpunkten E 16 (s. 162168) föreslagit att till Transportforskningsdele- gationen för /78 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionen 1976/77: 807 av herrarHugosson och i (båda s) hemställs att vid behandlingenav förslaget till anslag till transportforskningsdelegationen uttalarangelägenheten av att ökade resurser ställs till förfogande för forskningrörande de oskyddade trafikanternas säkerhet i trafiken. Regeringens förslag om ett anslagpå 11,2 milj. kr. under förevarande punkt tillstyrks av utskottet. Med anledning av det i motionen1976/77: 807 framställda yrkandet om att inom ramen för anslaget ställa ökaderesurser till forskning rörande de oskyddade trafikanternas säkerhet itrafiken vill utskottet erinra om att frågorna härom f. n. övervägs inomtrafiksäkerhetsutredningen. Detta gäller särskilt den oskyddade grupp itrafiken som barnen utgör. Beträffande cyklisterna har (/76:16, rskr 1975/76: 218) i ett tidigare sammanhang pekat på möjligheten att tastörre hänsyn till trafikförhållandena för denna trafikantgrupp bl. a. genomutformningen av trafik- och bebyggelseplaneringen. Utskottet vill ocksåframhålla att problemet med de oskyddade trafikanterna även aktualiserats isamband med arbetet beträffande trafiksäkerhetsverkets huvud kampanj år 1977som avser trafiksäkerheten vid resor till och från arbetet. Även utskottet finner det angeläget att kraftfullainsatser görs i syfte att nedbringa antalet olyckor bland de trafikanter varomhär är fråga. Mot bakgrund av det anförda förutsätter utskottet att sådanainsatser kommer till stånd och att frågan också uppmärksammas av transport- TU1976/77:11 TI Utskottet anser därför någonsärskild åtgärd från sida med anledning av motionen ej varapåkallad. 1. att riksdagentill Transportforskningsdelegationen för /78 anvisar ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. att motionen1976/77: 807 ej föranleder någon särskild åtgärd från sida. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkten E 17 (s. 169170) och hemställer att tillBussbidragsnämnden för /78 anvisar ett förslagsanslag av 789 000kr., att avräknas mot automobilskattemedlen. Statligt stöd till icke lönsam landsbygdstrafik.Regeringen har under punkten E 18 (s. 170177) föreslagit att till Statligt stöd till icke lönsam landsbygdstrafik för /78 anvisa ett förslags anslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Statligt stöd till olönsamlinjetrafik med buss m. m. på landsbygden har utgått . Genombeslut av ändrades bestämmelserna för den statligabidragsgivningen, och de statliga insatserna förstärktes. I fråga om bidragsgivningen avseende den -lokala trafikeninnebär beslut (prop. 1973: 53, : 13, rskr 1973: 203) i föreningmed ställningstagande med anledning av vissa motioner (TU1974: 9, rskr 1974: 111) att. bidrag utgår till högst två dagliga dubbelturerpå en landsbygdslinje av det bidragsgrundande underskottet. Tilllokal trafik i kommun inom det inre stödområdet samt på utgår stödetmed av det bidragsgrundande underskottet. För /78 uppgår enligt bussbidragsnämndenav departementschefen godtagna beräkningar behovet av bidrag till den lokalalandsbygdstrafiken till 60,3 milj. kr., vilket innebär en ökning med 11,5 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår. Sammantaget med slutbetalning förbudgetåret -1976/77 och förskott för /78 beräknas det totalabehovet av bidragsmedelför nästkommande budgetår till 54,6 milj. kr. I fråga om bidragsgivningen avseende den regionalatrafiken innebar beslut av vid (prop. 1975: 1, TU1975: 10, rskr 1975: 79) att bidrag skall utgå. för högst två dubbelturer perdag Beslutet innebar vidare att till täckning av underskott iden bidragsgrundande trafiken skall viss vagnmilsersättning utgå. Ersättningenbestämdes till högst . per vagnmil bidragsgrundande trafikarbete inominre stödområdet och på och till högst . per vagnmilbidragsgrundande trafikarbete i landet i övrigt. Det nya stödet börjadetillämpas fr. o. m. /76. Denangivna vagnmilsersättningen bedömdes då den infördes vara tillräcklig för atten rimlig kostnadstäckning skulle uppnås i den bidragsgrundande trafiken.Resultatförsämringen i den regionala landsbygdstrafiken uppges emellertid hagått snabbare än som tidigare beräknats. På grundval av beräkningar av kostnads-och intäktsutvecklingen kan underskottet enligt budgetpropositionen i dentrafik som åtnjuter stöd med 8 resp. . per vagnmil bedömas komma attöka till 12 resp. . Enligtriksdagens beslut ankommer det på regeringen att vid behov anpassa utgåendevagnmilsersättningar. För att vidmakthålla den regionala trafikförsörjningenkrävs enligt departementschefens mening att stödet anpassas till det försämraderesultatet. I enlighet härmed uppges att de i 9 § förordningen (1975: 192) omstatligt stöd till regional landsbygdstrafik angivna maximibeloppen förstatsbidrag kommer att höjas till . Bidragsbehovet för denregionala trafiken beräknas härigenom komma att öka i förhållandetill det belopp som beräknats för /76, dvs. till 27,6 milj. kr. Detstatliga stödet till den olönsamma busstrafiken på landsbygden kompletteradesgenom beslut vid 1975/med ett stöd till båttrafik iskärgårdsområden (prop. 1975/76: 88, JoU 1975/ 76: 34, rskr 1975/76: 256).Beslutet innebar att bidrag utgår till högst fyra dubbelturer per dag på enlinje och i fråga om kompletteringstrafik till högst en förbindelse fram ochåter inom visst område av de bidragsgrundande kostnaderna.Det nya stödet till skärgårdstrafik utgår fr. o. /77. Det anses än så länge vara för tidigt att utläsaeffekterna av stödet på exempelvis frakttaxan i denna trafik. Medelsförbrukningenför nästkommande budgetår beräknas för ändamålet enligt budgetpropositionenuppgå till 2,7 milj. kr. Härutöver har 3,5 milj. kr. beräknats för det bidragtill Waxholmsbolagets trafik i som anslås av staten enligtsärskilt avtal med bolaget. Vaddepartementschefen anfört beträffande statligt stöd till icke lönsamlandsbygdstrafik har inte gett utskottet anledning till erinran. Utskottetgodtar likaledes anslagsberäkningen under denna punkt. att till Statligt stöd till icke lönsamlandsbygdstrafik för /78 anvisar ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. 20.Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser. Regeringenhar under punkten (s. 185191) föreslagit att 1. godkänna de riktUnjer föravveckling av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ som i propositionenförordats, 2. till Ersättning till postverketför befordran av tjänstebrevsförsändelser för /78 anvisa ettförslagsanslag av , därav . att avräknas mot automobilskattemedlen. Från ifrågavarande anslag utgår ersättning tillpostverket för tjänsteförsändelser inkl. särskild postdelgivning, militärbrev,debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter. Postverkethar enligt budgetpropositionen hemställt att få införa ettnytt system för beräkning av ersättningen för befordran av tjänsteförsändelser.Verkets statistik över inlämnade försändelser anses nämligen visa att nugällande system, som grundar sig på tjänstebrevsundersökningar företagna medca mellanrum inte är följsamt till tjänstepostens utveckling.Tjänsteposten anges ha ökat sin andel av den totala postvolymen i snabbaretakt än den övriga posten. Med nuvarande beräkningsgrunder anses därför inteersättningen täcka postavgifterna för den tjänstepostvolym som befordras.Postverket föreslår i stället ett system med en löpande beräkning av den volymtjänstepost för vilken ersättning får uppbäras. Ett sådant system anses hadeii fördelen att ersättningen grundas på en aktuell och på försändelseslagkorrekt fördelad mängd tjänsteppst. sägs systemet i den föreslagnautformningen inte medge att man får underlag för att beräkna kostnader för visskund. Enligtdepartementschefen bör en grundläggande princip vara att postverket somaffärsverk får ersättning för de prestationer som verket utför, något som kanuppnås genom en höjning av nuvarande procentsats till vad som motsvarar denaktuella tjänstepostens andel av den totala postmängden. Departementschefenförordar t. y. en sådan lösning. Det anses därvid enligttjänstepostförordningen få ankomma på postverket och attbestämma den nya procentsatsen, vilket blir aktuellt fr. o. m, budgetåret1977/78. Detbör vidare enligt departementschefen uppdras åt postverket att närmareundersöka om och hur antalet direktbetalande tjänstebrevskunder skall kunnautökas. Målet bör här vara att för sådana myndigheter där detta är möjligtkunna tillämpa direktbetalning för tjänsteposten. Under hänvisning härtill och på det sätt som närmareangivits i budgetpropositionen har departementschefen beräknat anslaget /78 till , varvid förutsätts att de förordadeun- , dersökningarna hos postverket leder till att vissa rabattmöjligheter skapas.Utskottet tillstyrker den sålunda föreslagna rnedelsanvisningen. Dåvarande chefen 1973 enligt regeringens bemyndigande en sakkunnig med uppdragatt utreda frågan om tjänstebrevsrätt för icke statliga organ. Den sakkunnige,som arbetat under namnet tjänstebrevsutredning, har avlämnatbetänkandet (Ds K 1974: 13) Begränsning av tjänstebrevsrätten. Utredningenframhåller att tjänstebrevsrätt för icke statliga organ har karaktären av entill storleken obestämd subvention som beviljas utan en avstatsmakterna återkommande prövning. Detta förhållande i kombination med vissaandra omständigheter utgör enligt utredningens mening motiv för att begränsa tjänstebrevsrättentill att gälla endast den egentliga statsförvaltningen. Departementschefensäger sig i princip kunna ansluta sig till utred ningens uppfattning men anser att det finns motiv för att inte omedel bart slopa tjänstebrevsrätten för de berörda organen. Departements- - chefen finner det vidare angeläget att en framtida avveckling av tjänste- ' brevsrätten för icke statliga organ kan ske i former sorh är rimliga fned hänsyn till de berörda organens verksamhet. ' Ifråga om sjukvårdsinrättningar som ägs av primärkommuner och landsting anses det böra ankomma på regeringen att träffa de överens kommelser med berörda kommuner som behövs för ett slopande av tjänstebrevsrätten. I vad gäller kyrkliga organ anses frågan om ett slo pande av tjänstebrevsrätten böra tas upp i samband med pågående över-, läggningar om det framtida förhållandet.mellan staten och svenska-kyr kan. För övriga tjänstebrevsberättigade icke statliga organ anser depar tementschefen att en prövning av rätten att inneha tjänstebrevsrätt kan göras i samband med organisatoriska förändringar hos dessa organ, när verksamhetens inriktning ändras eller när det finns andra skäl till en omprövning. anses böra av regeringen få i uppdrag att ändra tillämpningsföreskrifterna på sådant sätt ätt de tjänstebrevsberättigade åläggs anmälningsskyldighet-för förhållanden av nämnd art sarht att utarbeta de anvisningar som i övrigt behövs för handläggningen av dessa frågor. .:.-; : ., finner det angeläget att en framtida avveckhng av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ sker i former soiii är rimliga med avseende på de berörda organens verksamhet. I övrigt föiranleder' vad departementschefen uttalat angående avvecklingen av tjänstebrevs ' rätten ej någon erinran eller särskilt uttalande från utskottets sida'. 1. att godkänner deriktlinjer för avveckling av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ som ipropositionen förordats, 2. att till Ersättningtill postverket för befordran av tjänstebrevsförsändelser för budgetåret1977/78 anvisar ett förslagsanslag av , därav . attavräknas mot automobilskattemiedlen. Ersättningtill postverket för tidningsdistribution. Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkten (s. 191:192) och hemställer att till Ersättning-till postverket förtidningsdistribution för /78.anvisar ett anslag av 84 000 000kr. Bidragtill vissa internationella sammanslutningar m. m. Uskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten F 4 (s. 192193) och herti- ställer att till Bidrag till vissainternationella sijmmanslut-ningar in. för /78 anvisar ettförslagsanslag av . Kostnaderför visst värderingsförfarande. Utskottet tillstyrker rege ringens förslag under punkten F 6 (s. 194) och hemställer att till Kostnader, för. visstyärderingsförfärande för /78 anvisar ett förslagsanslag,av ,, för särskilda rabatter vid flygtrafik på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten F 7 (s. 194195) och hemställer att till Ersättning till försärskilda rabatter vid flygtrafik på för /78 anvisarett förslagsanslag av . Närvarande:herrar (), (), i Heden (c), i (s), i (c), (), (). (),(), Rosqvist (s), (), (), Östrand (s),Komstedt (m) och i Vrångebäck (m). TU1976/77:11 32 1. vid punkten 2 (Allmän översikt över utvecklingen.Anslagen till väg väsendet) beträffande motiveringen för utskottets yrkanden under punk terna 6 och 7 i dess hemställan av herrar , i , , , , och (samtliga s) som anser att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Det är" och slutar med "" bort ersättas medtext av föl jande lydelse: Det är enligt utskottets uppfattning givetvis av vikt attvägbyggnadsobjekten normalt tillkommer i den prioriteringsordning som de regionalainstanserna i samverkan med den centrala fackmyndigheten kommit fram till.Samtidigt skulle det vara av utomordentlijgt värde om ett särskilt anslag fannssom mer flexibelt kunde sättas in på projekt som på en gång är väg- ochsysselsättningspolitiskt angelägna. Det är mot denna bakgrund beklagligt attriksdagen , med bifall till borgerliga motioner, beslöt att avvecklaanslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar.Från arbetsmarknadsverkets sida underströks det stora värdet av ifrågavarandeanslag. Verket pekade dessutom på den administrativa förenkling som anslagetinnebar, när det gällde att snabbt få fram arbeten för arbetslösa. Om tillgångfunnits till det flexibla och kompletterande instrument som det angivnaanslaget (200-miljonersanslaget) utgjorde, skulle man, enligt utskottetsmening, ha kunnat tillgodose vissa av de vägprojekt som tagits upp i särskildamotioner. Med tillgång till det angivna anslaget skulle projektet avseendemellanriksvägen KirunaNarvik kunna sättas i gång och genomföras snabbare och iadministrativt enklare former. Under hänvisning till vad utskottet sålunda anfört fårutskottet avstyrka de nämnda motionerna. Likaså får utskottet, och då bl. a.med hänsyn till avsaknaden av anslaget Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar, avstyrka motionerna 1976/77:107om upprustning av vägen ÖsterbybrukForsmark, 1976/77: 209 om förbättring avvägnätet i södra , 1976/77: 285 om ytterligare en broförbindelseöver , 1976/77: 386 om ombyggnad av väg 82 mellan och ,1976/77: 800 om en broförbindelse över mellan Sundet och Hasselön,1976/77: 821 om anslag till förbättringar av mellan ochKaresuando samt 1976/77: 1197 om utbyggnad och upprustning av . 2. vid punkten 2 (Allmän översikt över utvecklingen.Anslagen till väg väsendet) beträffande förbättrat stöd till spårbunden lokaltrafik av her rar , i , , , , son och Östrand (samtliga s) som anser att utskottet bort tillstyrka ino- tionen 1976/77: 817 samt att därför TU1976/77:11 33 dels det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 16 som börjar med "Nuvarande utformning" och slutarmed "motionen i fråga" bort ha följande lydelse: Såsom i motionen framhållits har såväl ianslutning till de allmänna riktlinjerna för den statliga trafikpolitiken som ianslutning till det grundläggande beslutet om statsbidrag till byggande avtunnelbanor understrukit angelägenheten av en rationell samordning avinvesteringsverksamheten på trafikområdet. Målsättningen skulle därvid vara attskapa ett trafiksystem där de olika trafikanläggningarna och transportmedlen påett optimalt sätt kompletterar varandra (SU 1956: 6 s. 24). Med gemensam planering och samordning innefattandetunnelbanetrafik har aktivt statligt stöd ansetts motiverat främst därför atten kapacitetsjämförelse visar att investeringar för trafikförsörjningen i enstörre tätortsregion kan bli avsevärt nier kostnadskrävande utan en utbyggnadav den spårbundna trafiken. Efter angelägenhetsprövning inom ramen för gatu-och väganslagen tiir berörd region utgår därför statsbidrag avkostnaden för banunderbyggnad inberäknat marklösen i likhet med vad som gällerför vägar och gator. betonade att detta öppnade möjligheter tillalternativ användning av bidragsmedel med frihet att i princip välja detalternativ som från samhällsekonomiska och trafikekonomiska synpunkter bedömssom den fördelaktigaste lösningen och att medelstilldelningen för väg-ochgatubyggnader inom andra delar av landet följaktligen inte skulle påverkas inegativ riktning. I de fortsatta strävandena att bygga ut och på olika sättfräinja den kollektiva persontrafiken här det visat sig att statsbidragetsbegränsning till tunnelbanebyggen medfört problem. Dé från kommunalekonomiskaoch andra synpunkter väsentligt förbättrade möjligheterna att välja alternativsom skapades genom tunnelbanebidraget bör enligt utskottets uppfattning iprincip och sak också gälla de spårbyggnader och den banunderbyggnad i övrigtsom behövs för motsvarande lokala persontrafik på järnväg. Utskottet delar sålunda motionärernas uppfattning i fråganoch finner det därför angeläget att förslag av den innebörd som i motionen angivitssnarast utarbetas ocli föreläggs prövning. härom anfört bör av ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse: 15. att med bifall tillmotionen 1976/77: 817 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört beträffande de i motionen upptagna frågorna om förbättrat stöd tillspårbunden lokaltrafik. avherr () vid punkten 6 (Allmän översikt över utvecklingen. Anslagentill verksamhet), som beträffande motionen 1976/77: 808 om bl.a. hamnen på anfört: