bet · G001UU17 · 1976-12-31 00:00:00 — Under innevarandebudgetår har lämnat ett bidrag om 7,1 milj. kr. som täckte de bådaförsta inbetalningarna till kontot. För fortsatt bidrag under n'ästa budgetårberäknas 3,8 milj. kr. Liksomunder tidigare budgetår bör enligt propositionen också vissa andramultilaterala bidrag kunna belasta den nu aktuella anslagsposten, såsomårsbidrag till Röda korsets internationella kommitté och fortsatt stöd tillFN:s enhet för ekonomisk och social information (CESl). Andra exempel är bidragtill FN:s center för transnationella företag, stöd till internationella organeller ländergmpperingar för verksamhet med anknytning till FN:sutvecklingsstrategi och besluten från FN:s sjätte och sjunde extrageneralförsamlingar samt från . Det kan också bli nödvändigtatt med extra bidrag hjälpa multilaterala biståndsorgan över likviditetskriser. UU 1976/77:17 22 Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1976/77: 338 av herrWerner m. fl. (vpk) vari föreslås att beslutar 1. att uttala att bör utträdaur världsbanksgruppen, 2. att avslå förslaget ibudgetpropositionen bilaga 6 under pimkten C 1 om ett anslag om 252 102 OOO kr.till Internationella utvecklingsfonden och att under samma punkt under mbrikenövriga multilaterala bidrag anslå ett förslagsanslag med ett från 177 240 000kr. till 90 000 000 minskat belopp, delsmotionen 1976/77: 339 av m. fl. (vpk) vari föreslås attriksdagen beslutar att avslå förslagen i budgetpropositionen bilaga 6 underpunkten C 1 om anslag om . till Asiatiska och om13 . till Asiatiska utvecklingsfonden, delsmotionen 1976/77: 1057 av fm m. fl. (s) såvitt avser yrkandena4, 6, 7, 8 och 9, nämligen att 4,till anslaget Bidrag till intemationella biståndsprogram (C 1, )anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 6. uttalar att årligabidrag till Internationella utvecklingsfondens () femte resurspåfyllnadskall vara högst 320 milj. 7. uttalar att bidragtill ett övergångsarrangemang /78, i avvaktan på ilcraftträdandet avIntemationella utvecklingsfondens femte resurspåfyllnad, skall vara högst , 8. avslår regeringens förslag tillnyteckning av 675 kapitalandelar om vardera i Asiatiskautvecklingsbanken, 9. ger regeringen till känna vadsom i övrigt anförts i motionen beträffande världsbanksgmppens verksamhet. I motionen 1057 föreslås bl. a. att riksdagenfastställer nästa budgetårs samlade anslag för bidrag till internationellabiståndsprogram (C 1) till ett belopp av 1 082,2 milj. kr., dvs. ett belopp somär 107,8 milj. kr. lägre än vad regeringen i budgetpropositionen föreslagit församma ändamål. I samma motion föreslås en motsvarande höjning av regeringensförslag beträffande det samlade anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete(C 2) för att under sistnämnda anslag möjliggöra vidgade biståndsramar avseendevissa länder m. m. motionen 1057 föreslagna minskningen av beräkningen för C 1-anslagetmotsvaras i sin tur av särskilda yrkanden om begränsning av de i propositionenföreslagna bidragen respektive åtagandena gentemot Intemationella utvecklingsfonden() och Asiatiska (AsDB), vilka utskottet behandlar nedan. VU 1916/11:17 23 Utskottet ansluter sig till regeringens beräkningav medelsfördelningen mellan anslagen C 1 och C 2 under nästa budgetår ochavstyrker följaktligen det nu aktuella yrkandet i motionen 1057. förhållande till och detsvenska biståndet genom den till anknutna Internationellautvecklingsfonden () berörs i två motioner. Imotionen 338 föreslås att skall uttala sig för utträde urvärldsbanksgruppen. I samma motion yrkas avslag på förslagen ibudgetpropositionen om fortsatta svenska bidrag till . Imotionen 1057 yrkas dels att årliga bidrag till under denförestående femte påfyllnadsperioden skall vara högst 320 milj. kr., dels attdet svenska bidraget till under det övergångsarrangemang som kan blinödvändigt innan överenskommelsen om den femte påfyllnaden hunnit tr'äda ikraft skall vara högst 252,1 milj. kr. I samma motion föreslås även attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförs i motionen omvärldsbanksgruppens verksamhet i övrigt. Där hänvisas bl. a. till tidigaresvenska strävanden inom världsbanksgruppen att exempelvis vidga u-ländernasinflytande på beslutsprocessen och att få utlåningen mer inriktad på stöd försociala och ekonomiska förbättringar för folkflertalet i de fattiga länderna.Det erinras vidare om att man från svensk sida aktiverade oppositionen motvärldsbanksstödet till . I motionen förutsätts fortsatta svenska insatsersom går vida längre än alt passivt ställa finansiella kapitalresurser tillbankgruppens förfogande. Riksdagenhar under en rad av år avvisat yrkanden motsvarande det som framförs i motionen338 om svenskt utträde ur . Några nya skäl för en omprövning avdet svenska medlemskapet har inte förebragts i motionen i fråga, som bl. a.erinrar om de lån till som banken beviljat. Det är välkänt att liksom övriga nordiska länder motarbetat dessa lån. Så skeddesenast (jfr UU 1976/77: 14). Ifjolårets biståndsbetänkande (UU 1975/76: 14) påmindes om attvärldsbanksgruppen är den utan jämförelse viktigaste internationellafinansieringskällan för utvecklingsansträngningar vad utlåningsvolymbeträffar och att man får räkna med att bankgruppen även i fortsättningenkommer att ha denna roll. Som medlem av en internationell organisation fårSverige dock vara berett att understundom godta beslut som vi själva inte kanställa oss bakom. Det finns all anledning för att även ifortsättningen aktivt söka påverka och förbättra politiken inomvärldsbanksgruppen liksom inom andra grenar av FN-familjens verksamhet. Någrasvenska biståndsmedel går inte till , däremot till IDA.Världsbankens utlåning, som till skillnad från IDA:s sker på kommersiellavillkor, finansieras genom lån som tas upp på den internatio- UU 1976/77:17 24 nellakapitalmarknaden, varvid det kapital medlemsländerna har satsat i banken utgörgaranti. har på regeringens förslag beslutat (prop. 1976/77:86, FiU 1976/77: 18, rskr 198) bemyndiga regeringen att öka Sverigeskapitalinsats i . Liksom vid tidigare kapitalökningar kommerriksbanken att erlägga erforderligt insatsbelopp. U-ländernasuttalade stöd för bankgruppen, vilket senast kom till uttryck i enFN-resolution , är ett viktigt skäl för fortsattamedverkan i . Den helt övervägande delen av biståndsmotlagandeu-länder är medlemmar av världsbanksgruppen. Till medlemskretsen har under detsenaste året även det återförenade anslutit sig. Somframhålls i budgetpropositionen har länge aktivt verkat för en sådanändring av röstningsreglerna inom världsbanksgruppen att skall fåett ökat inflytande där. har de nordiska länderna isamband med diskussionerna om en ökning av kapital ochförhandlingar om en femte påfyllnad av lDA:s resurser verkat för attu-laadskraven härom, som bl. a. kommit till uttryck i resolutioner från FN:ssjätte och sjunde extra generalförsamlingar , skall följasupp i praktisk handling. Så till vida har ansträngningarna i detta syfte haftframgång som ledning nu kommer att se över röstfördelningen isåväl banken som , med särskild hänsyn till krav på störreinflytande. Denna utredning förutses komma alt föreläggas bankens styrelse isamband med en översyn av framlida roll och kapitalbehov. Ipropositionen erinras vidare om att det i både bankens ochIDA:s utlåningspolitik kommit fram en strävan att öka stödet till projekt somgynnar de fattigare befolkningsgrupperna, särskilt på landsbygden. De nordiskaländerna har aktivt verkat för alt och skall öka sinainsatser till förmån för eftersatta befolkningsgrupper. I denförhandlingsuppgörelse om en påfyllnad av IDA:s resurser för perioden1977/781979/80 sorn träffals och som mera utförligt beskrivs i detföljande har på svenskt förslag intagits ett avsnitt om IDA:s ökande satsningpå de fattigaste länderna och de fattigaste folkgrupperna inom mottagarfänderna.I det sainmanhanget pekas också på att en av huvudtankarna i FN:sutvecklingsstrategi är uppmaningen alt sträva efter en bättre inkomstfördelningför att främja social rättvisa och effektivare produktion. Utskottetutgår från att de mångåriga svenska strävandena att vidga u-landsinflytandet ivärldsbankgruppens beslutsprocesser och att få dess utlåning i högre gradinriktad på åtgärder som främjar social utveckling också i fortsättningen skallupprätthållas. Motbakgrund av det anförda avstyrks yrkandet i motionen 338 om uttr'ädeur v'ärldsbanksgruppen. Yrkandeti motionen 1057 om världsbanksgruppens verksamhet torde få anses besvarat medvad utskottet anfört i detta sammanhang. UU 1976/77:17 25 1 sistn"ämnda motion 1057 har även föreslagitsatt årliga bidrag till Internationella utvecklingsfonden () underdess femte på-fyllnadsperiod skall vara högst 320 milj. kr. och all Sverigesbidrag till i samband med det övergängsarrangemang som kan bli aktuellt iavvaktan på att överenskommelsen om den femte påfyllnaden träder i . kraftskall vara högst 252,1 milj. kr., dvs. samma belopp som årligaIDA-bidrag under den fjärde påfyllnadsperioden. Motionen338 åter går emot tanken på svenska bidrag över huvud laget till . har i huvudsak fyllts på genom bidrag från industrialiserademedlemsländer efter särskilda överenskommelser avseende treårsperioder. Denfjärde påfyllnaden, som täckt tidsperioden /751976/77, har avsett en totalbidragsvolym om . lider nu mot sitt slut. Dettotala svenska bidraget till denna påfyllnadsomgång har uppgått till drygt 756milj. kr., motsvarande en bidragsandel om . har under innevarandebudgetår gjort den sista delinbetalningen om ca 252,1 milj. kr. Närbudgetpropositionen framlades pågick alltjämt de förhandlingar som inleddeshösten om en överenskommelse rörande den femte påfyllnaden av IDA:s resurser,vilken avses omfatta treårsperioden /781979/80. Varken del samladebidragsmålet för denna påfyllnad eller den närmare fördelningen mellan debidragsgivande länderna hade då ännu fastställts. Emellertid hade ettomfattande stöd kunnat konstateras för antagandet av ett målbelopp om 7,2miljarder dollar beträffande bidrag från i huvudsak i-länderna. Beloppet ifråga hade beräknats i reala termer motsvara den fjärde påfyllnadensbidragsmål om . I syfte att påskynda en överenskommelseeftersträvade IDA:s ledning att bidragsfördelningen mellan de traditionellabidragsgivarna bibehölls oförändrad. har under förhandlingarna stöttdenna linje. Ibudgetpropositionen har, mot bakgrund av ovissheten om de då pågåendepåfyllnadsförhandlingarnas slutliga resultat, bl. a. beträffande det samlademålbeloppet, ingen mera exakt uppgift om de kommande svenska IDA-bidragensstorlek kunnat anges. I stället har i budgetpropositionen dels beriäknatsminst samma belopp för nästa budgetår som under innevarande budgetår, dvs.252,1 milj. kr., för att säkerställa finansieringen av lDA:s verksamhet underett eventuellt övergångsarrangemang, dels föreslagits att ytterligare medelhålls i beredskap för under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Detsvenska bidragets storlek får avgöras mot bakgrund av hur IDA-förhandlingarnafortskrider, heter det i budgetpropositionen. Somredan nämnts har förut svarat för en bidragsandel av . Regeringenhar under påfyllnadsförhandlingarna i princip stött tanken på en oförändradbidragsfördelning mellan de traditionella bi- UU 1976/77:17 26 dragsgivarna.Ett årsbidrag av högst 320 milj. kr. under den femte påfyllnaden, som föreslåsi motionen 1057, skulle innebära en sänkning av den svenska bidragsandelen tillca , förutsatt att en samlad bidragsvolym om nås såsomefterstr"ävats. Utskottethar sedermera erfarit att förhandlingarna mellan de bidragsgivande länderna omIDA:s femte resurspåfyllnad förts till slut vid ett möte i i mitten avmars och lett till en principuppgörelse, som bekräftar den tidigaremålsättningen om i samlade bidrag från de traditionellagivadänderna liksom även en i princip oförändrad bidragsfördelning dessagivarländer emellan. Då emellertid vissa nya bidragsgivare tillkommer under denfemte påfyllnaden, torde den svenska bidragsandelen komma all sjunka från 4 %under den fjärde påfyllnaden till under den femte. De svenskaårsbidragen till /781979/80 torde under angivna förutsättningarkomma att uppgå till drygt 413 milj. kr. Ett åtagande härom har gjorts medförbehåll för godkännande. Föratt förhandlingsuppgörelsen skall träda i kraft fordras att givarländer,inklusive minst 12 s. k. Part I-länder (i huvudsak i-länder), som sammanlagtsvarar för av den totala påfyllnadsvolymen har ratificeratöverenskommelsen. Dåman inte kan räkna med att denna procedur skall vara avslutad vid den tidpunktdå nuvarande påfyllnadsperiod löper ut, dvs. , har man vidförhandlingarna även enats om ett övergångsarrangemang för att undvika att detuppstår ett avbrott i IDA:s verksamhet. Övergångsarrangemanget utgör iformellt avseende en del av den slutliga överenskommelsen och bygger på attflertalet bidragsgivare samfällt åtagit sig att göra förhandsinbetalningar omsammanlagt . Iuppgörelsen har på svenskt initiativ även intagits en bekräftelse av den ibudgetpropositionen omnämnda översynen av röstfördelningen i såväl banken somIDA med särskild hänsyn till röststyrka. Översynen i fråga skallgöras innan förhandlingarna om den sjätte inleds. På svenskt förslaginnehåller förhandlingsuppgörelsen även, som nämnts ovan, ett avsnitt om på de fattigaste och de fattigaste befolkningsgruppernainom mottagariän-derna. Enligtvad utskottet vidare erfarit, torde regeringen komma att i en särskildproposition närmare redogöra för överenskommelsens innehåll och underställariksdagen förslag om dess godkännande och om de bidragsförpliktelser somföljer därav. Motdenna bakgrund avstyrks ifrågavarande yrkanden i motionen 338 och i motionen 1057angående bidrag till . Utskottet tillstyrker deförhandsdispositioner som angetts i budgetpropositionen för svenskbidragsgivning till under dess femte påfyllnad. UU 1976/77:17 27 I motionerna 339 och 1057 yrkas avslag påregeringens förslag i budgetpropositionen att skall delta i Asiatiskautvecklingsbankens (AsDB) planerade kapitalhöjning genom nyteckning av 675andelar till ett nominellt värde av vardera, något som föranlederett medelsbehov om . för ändamålet under nästa budgetår. Imotionen 339 yrkas dessutom avslag på regeringens förslag om ett första bidragunder nästa budgetår till Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) om . Sverigehar varit medlem i den Asiatiska sedan den upprättades fördrygt . bidrog då med 5 milj. kr. av biståndsmedel tillbankens grundkapital. Däremot deltog inte i bankens förstakapitalhöjning . Ett viktigt skäl härför var bankens engagemang iSydvietaam och under det då pågående kriget i . har förut'även kritiserat banken för att den i alltför hög grad koncentrerat sinutlåning till relativt välutvecklade länder och till traditionellatillväxtcentrerade och kapitalintensiva projekt. Somframgår av propositionen är situationen annorlunda i flera hänseenden. Enviss omfördelning av resurserna till förmån för regionens fattigare länder ochför projekt inom jordbmksseklorn har kunnat märkas under de senaste åren.Banken har vidare visat en ökad medvetenhet om behovet av att beakta de socialaaspekterna av utvecklingsarbetet. övertogs Sydvietnamsmedlemskap i av det återförenade . Banken och den därtill knutnaAsiatiska utvecklingsfonden torde därmed ha förutsättningar att finansierautvecklingsinsatser och återuppbyggnadsprojekt i . I har vissverksamhet redan återupptagits. Utskottetdelar därför regeringens uppfattning att det mot bakgrund av den utveckling somnu äger rum finns anledning att ta upp ett mera aktivt samarbete med AsDB. Deyrkanden i motionerna 339 och 1057 som motsätter sig svensk medverkan iAsiatiska kapitalhöjning avstyrks därför. Dentill AsDB knutna utvecklingsfonden (AsDF) inledde sin verksamhet år 1974.Stadga och styrelse är gemensamma för AsDB och AsDF. Fonden lämnar lån på mjukavillkor till de fattigaste och minst utvecklade av bankens medlemsländer.Bestämmande för röstinflytandet i fonden är ett medlemslands andelar i bankensgrundkapital. Fonden förhåller sig sålunda till AsDB på ungefär samma sätt somIDA till . Sverigehar förut inte lämnat något bidrag till AsDF. Regeringen föreslår nu attSverige, med hänsyn särskilt till fondens imiktning på de fattigaste asiatiskau-länderna, skall tillföra fonden bidrag som motsvararvad vårt land skulle ha inbetalat om det UU 1976/77:17 28 hadedeltagit från början i fondens .första påfyllnadsperiod, som inleddes förraåret. Utskottettillstyrker regeringens förslag härvidlag och avstyrker därmed motionen 339också i denna del. Utskottet tillstyrker regeringens övriga förslag iförevarande avsnitt av budgetpropositionen och fö>reslår sålunda 1. att beträffandevärldsbanksgruppen avslår motionen 1976/77: 338, yrkandet 1, och anser motionen1976/77: 1057, yrkandet 9, besvarad med vad utskottet anfört, 2. att beträffandebidrag till Internationella utvecklingsfonden (), med avslag på motionerna1976/77: 338, yrkandet 2, och 1976/77: 1057, yrkandena. 6 och 7, bifallerbudgetpropositionens förslaig härom, 3. att beträffandesvensk medverkan i Asiatiska (AsDB), med avslag på motionen1976/77: 339 i denna del och på motionen 1976/77: 1057, yrkandet 8, samt medbifall till budgetpropositionens förslag, bemyndigar regeringen att nyteckna675 kapitalandelar om vardera i Asiatiska , 4. att beträffandesvensk medverkan i Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF), med avslag på motionen1976/77: 339 i denna del, bifaller budgetpropositionens förslag härom, 5. att , med bifall tillbudgetpropositionens förslag, godkänner avtalet om upprättandet av deninternationella jordbruksutvecklingsfonden () samt anslutningtill densamma, 6. att i övrigtgodkänner de riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordas ibudgetpropositionen och bemyndigar regeringen att göra de utfästelser ochåtaganden gentemot internationella utvecklingsprogram i övrigt som anges ibudgetpropositionen, 7. att , med avslag påmotionen 1976/77: 1057, yrkandet 4, samt med bifall till budgetpropositionensförslag, till Bidrag till internationella biståndsprogram för budgetåret1977/78 anvisar ett reservationsanslag av 1 . 4,Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2) 4,1Anslagsram, länderval, längtidsutfästelser m. m. Propositionen(s. 5054, 86) Anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete (C 2)föreslås i propositionen öka med ca 281,2 milj. kr. till 2 268 milj. kr. Regeringen hemställer i samband härmed att dels godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna förbilateralt utvecklingssamarbete, dels till Bilateralt utvecklingssamarbete för budgetåret1977/78 anvisar ett reservationsanslag av 2 . Motsvarande anslag uppgår under innevarande budgetår till1 . De sålunda beräknade medlen avses bli tagna i anspråk förlångsiktigt utvecklingssamarbete med enskilda länder, stöd tillbefrielserörelser i södra , humanitära insatser i södra ochLatinamerika, katastrofhjälp, bidrag till enskilda organisationer och vissövrig verksamhet sammanförd under . Medelsfördelningenmellan dessa ändamål framgår av följande uppställning. Bilateralt bistånd budgetåren 1976/771977/78 Fördelningpå mottagarländer och andra ändamål (40,0)1 (15,0)' Övriga länder m. m. i södra m. Katastrofer m. m. ' Insatsen bekostas med medel ur katastrofreserven. = Medelhar beräknats under posten Katastrofer m. m. ' Medel om 21,9 milj. kr. har redovisats under anslaget C4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA). ' Medel för motsvarande ändamål beräknas för budgetåret1977/78 under anslagsposten Särskilda program. UU 1976/77:17 30 Det konstateras i propositionen alt principer förländerinriktningen av direkta bistånd lades fast av riksdag(SU 1970: 84, rskr 1970: 191). Huvuddelenav biståndsmedlen bör koncentreras till mycket fatliga länder. Denmedelsfördelning som .förordats i propositionen innebär att av detdirekta landinriktade biståndet går till denna länder-grupp. Vidställningstagande till SIDA:s anslagsframställning har möjligheten till ökadeinsatser i södra särskilt beaktats. Statsmakternahar upprepade gånger understrukit vikten av långsiktighet i Sverigesbilaterala utveckhngssamarbele. Utvecklingssamarbete med ett u-land innebär ettlångsiktigt engagemang som skapar förpliktelser och förväntningar vilka gårvida över de omedelbara finansiella åtaganden som gör. Detbemyndigande att göra åtaganden som har beviljat re geringen när detgäller samarbetet med programländer ger en god grund för en långsiktigbiståndsverksamhet. Därigenom får regeringen ikläda finansiellaförpliktelser som motsvarar de för landet fastställda planeringsramarna,nämligen det belopp som har godkänt som årsram för landeti fråga, såvida inte annorlunda har beslutats. Det finns sedan möjlighet attgöra bindande utfästelser genom årsavtal samt genom insatsavtal som löper överen tid av högst fem framförliggande budgetår. Dessariktlinjer, som har gällt endast i fråga om samarbetet medprogramländerna, bör enligt propositionen för framtiden omfatta samtliga ländermed vilka har ett utvecklingssamarbete som förutses fortgå under enlängre perlod. Avvikelser från dessa riktlinjer för planeringen av samarbetetmed enskilda Länder bör begränsas till vad statsmakterna uttryckligen beslutar.En minskning av planeringsramen för ett land likav'äl som en ökandeplaneringsram bör underställas för beslut. Diskussionerpågår om möjligheten att förenkla avtalsförfarandet med vissa länder genom attövergå från ettåriga avtal om biståndets omfattning och huvudsakligainriktning till avtal som omfattar en period av två eller . En sådanomläggning, som skulle möjliggöra en ökad delegering till SIDA, kan ske inomdet av fastsfållda bemyndigandet att göra åtaganden. Enviktig förutsättning för ett effektivt svenskt bistånd är denkon-cenlrationsprincip som har tillämpats och somhar möjliggjort en i vissa fall betydande satsning av finansiella ochpersonella resurser på enskilda länder. Denna koncentration av de svenskabiståndsanslrängningama bör enligt propositionen fullföljas och fortsaltrestriktivitet tillämpas när det gäller att inleda omfattande samarbete mednya länder. somkoncentrationsprincipen fullföljs kan konstateras att UU 1976/77:17 31 enviss del av de bilaterala biståndsresurserna utnyttjas utanför kretsen avländer, med vilka har ett långsiktigt utvecklingssamarbete. Dettagäller i första hand bidragen till enskilda organisationer och verksamhet iform av bl. a. kurser och seminarier. Katastrofbistånd kan också lämnasutanför kretsen av programländer. Forskningsstöd är heller inte förbehålletprogramländerna, ej heller den verksamhet som bedrivs av Importkontoret föru-landsprodukter (IMPOD). Ifråga om bistånd på familjeplaneringsområdet är det enligt biståndsministernsuttalande i propositionen angeläget att detta avser stöd till en verksamhet somingår som ett led i en allmän och social omvårdnadspolitik. Insatser påbefolkningsområdet bör kunna göras både som del av ett bredareutvecklingssamarbete och i länder som inte är programländer. Enligtpropositionen kan det i vissa fall också visa sig angeläget att företabegränsade insatser på kunskapsöverföringens eller utbildningens områden somdel av ett bredare samarbete. Som exempel nämns det utbildningssamarbete sominletts med där biståndsmedel har använts främst för attunderlätta svensk medverkan i planeringen av yrkesutbildningsprogram. Hursådana insatser skall utformas, vilket innehåll de skall ha och hur de skalladministreras får avgöras från fall till fall. Mot bakgrund av de fattigasteu-ländernas berättigade anspråk på huvuddelen av de svenska biståndsresursernaär det dock endast begränsade belopp som kan avdelas för sådana insatser, heterdet i propositionen. Under innevarande budgetår lämnas av detländerinriktade biståndet som gåva. Återstoden ges som räntefria 50-årskreditermed amorteringsfri period. De enda länder som får en del av sittbistånd från i form av kredit är , och . Efterbeslut av 1972 och riksdagar har regeringen möjlighet att efterprövning i varje enskilt fall bevilja avskrivning av skuldtjänsterna påutvecklingskrediter.