bet · G001KU11 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om suppleants närvarorätt i statliga styrelser m. m. 1 motionen 1975/76:340 av herrar iFalköping (c) och Kindbom (c) hemställs "all i skrivelse tillregeringen anhåller om utredning och förslag rörande suppleants närvaro- ochyttranderätt i statliga styrelser och nämnder samt om generella regler förersättning åt suppleant, då denne inte tjänstgör i ordinarie ledamotsställe". I motionerna 1975/76:908 och 1975/76:2410, båda avherr i Kari-stad m. fl. (s), hemställs "att beslutar atthos regeringen anhålla om en översyn av nu gällande bestämmelser för ersättningåt suppleanter i regionala statliga organ". Frågor om sammanträdesarvoden m. m. för vissauppdrag inom statsförvaltningen regleras genom särskildaregeringsbeslut - ett för varje departements verksamhetsområde. För budgetåret1976/77 gäller i princip att suppleant eller ersättare för ledamot erhåller 175kronor i arvode för om han tjänstgör i stället för ledamot ellerannars efter kallelse är närvarande vid sammanträde. Några särskilda regler omsuppleants rätt all erhålla kallelse lill sammanträde när han inte skalltjänstgöra för ledamot eller rätt att närvara och yttra sig vid sådantsammanlräde finns inte. Det får ankomma på vederbörande myndighet att avgörasådana frågor. område ändrades genom beslut av riksdag (KU1974:65, rskr 384) reglerna om arvode åt ledamöter och suppleanter i ettflertal riksdagsorgan på så sätt att ett särskilt sammanträdesarvode på 100kronor infördes. Föreskrifter härom är intagna i de instruktioner ellermotsvarande riksdagsförfaltningar som reglerar respektive organs verksamhet.För flertalet organ har föreskrivits att ledamot och suppleant skall erhållaarvode för varje bevistal sammanlräde. 1 fråga om och svenska delegation gäller däremot au suppleani får arvode endasi i delfall då han på kallelse dellar som ersättare för ordinarie ledamol.Förvallningssiyrelsen har för egen del beslutal tillämpa stadgandet på delsäliei, all arvode utgår lill suppleani endasi när denne inträder som ersäliareför ordinarie ledamol. Beträffande övriga riksdagsorgan beslöt förvallningsstyrelsenden ati inle utfärda föreskrifter i ämnet 1 1976/77. KU 1976/77:11 2 Istället skulle dessa organ själva fatta de kompletterande beslut som erfordrades,vilket bl. innebar att de kunde reglera ordningen för och omfattningen avsuppleants inkallelse till sammanträde. Pådet kommunala området är ersättningsfrågan reglerad i kommunallagen (1953:753)och landslingslagen (1954:319). Vid ändring i lagarna (prop. 1969:71) framhölldepartemenlschefen, alt suppleant genom att närvara vid sammanträden stimulerasför arbetsuppgifterna som han blir bättre skickad att vid förfall förordinarie ledamot inträda i dennes ställe. Det fanns dock anledning att gelägre ersättning till suppleant som var närvarande ulan alt tjänstgöra somledamot. I nämnder där det inte kunde anses vara av vikt all suppleant deltog isammanträdena vid sidan av de ordinarie ledamöterna borde enligi föredragandestatsrådet ersättning inle utgå till suppleant. Vid riksdagsbehandlingentillstyrkte (KU 1969:15) att ersättning utgick lillnärvarande men inte tjänstgörande suppleant. Enligt utskottet kunde detemellertid i sådant fall vara motiverat med en lägre ersättning. Enligtdel förslag till ny kommunallag (prop. 1975/76:187) som f n. ligger påriksdagens bord skall ersättning till ledamot och suppleant för resekostnaderoch andra utgifter som föranleds av uppdraget samt arvode, pension och andraekonomiska förmåner utgå i skälig omfattning (34 och 51 SS). Förslaget avsesinnebära en stark förenkling av nuvarande regelsystem och en vidgad rätt förprimärkommunerna och landstingen all utge ersättning. Den särskilda frågan omsuppleanters rätt lill ersättning är inle närmare kommenterad i propositionen. Beträffandevilken befogenhet som tillkommer suppleant i kommunfullmäktige och landstinggäller att en suppleant som tjänstgör i stället för en ledamot har sammaslällning som ordinarie ledamot medan en inte tjänstgörande suppleani inte harnågra särskilda befogenheter. Frågan diskuteras i nyssnämnda proposition.Departementschefen vill inte förorda en utvidgning av suppleanternas formellabefogenheter och anför i anslutning lill frågan följande (prop. s. 256): För egen del finner jag del väsentligt attsuppleanterna bereds goda möjligheter att följa de beslutande organensfortlöpande arbete och att uppdraget får ett innehåll som gör det meningsfullt.1 detta avseende är det t. ex. betydelsefullt att suppleanterna får del avsamma beslutsunderiag som de ordinarie ledamöterna. Partierna har ell särskillansvar för att suppleanterna bereds goda arbetsmöjligheter. Jag anseremellertid att såväl principiella som praktiska skäl talar mot all icketjänstgörande suppleanters formella befogenheter vidgas. En breddadbeslulsrepreseniation bör enligt min mening främst åstadkommas genom attantalet ledamöter i fullmäktige och landsting ökas. En vidgning avsuppleanternas befogenheter leder till att gränsen mellan ordinarie ledamöteroch suppleanter suddas ut. Vidare skulle en förändrad ställning försuppleanter som inte tjänstgör förändra sammanträdesordningen. Jag delaralltså utredningens uppfattning alt befogenheterna för de suppleanter som inteijänsigör inle bör vidgas. KU 1976/77:11 Beträffande suppleants närvarorätt i kommunstyrelser och övriga nämnder föreslås i överensstämmelse med gällande rättatt han skall få närvara vid sammanträdena och att han skall underrättas om tidoch plats för dessa (43 § förslaget till kommunallag). Departementschefen anföri anslutning till denna bestämmelse (prop. s. 455), att någon föreskrift omyttranderätt för suppleant som är närvarande men inte tjänstgör inte har tagitsin i paragrafen; kommuner och landsting bör själva få avgöra om suppleant skallha yttranderätt även när de inte tjänstgör. Enligt gällande rätt kankommunfullmäktige och landsting i reglemente föreskriva yttranderätt försuppleanter i kommunstyrelse, förvaltningsutskott och övriga nämnder. Om dennamöjlighet inte utnyttjas, för nämnden avgöra frågan. Detta är enligtdepartementschefen en rimlig ordning och medför att en bestämmelse omsuppleants yttranderätt är obehövlig. Någrastatliga styrelsers praxis beträffande suppleanters tjänstgöring Länsstyrelserna kallar suppleant till tjänstgöringendast vid förfall för ordinarie ledamot. I två länsstyrelser kallas dockvissa suppleanter, som representerar speciella regioner inom länsstyrelsensverksamhetsområden. 1 samtliga länsstyrelser erhåller suppleanternaunderrättelse om tidpunkt för sammanträde. Ersättning utgår endast närsuppleant tjänstgör i ledamots ställe (uppgifterna hämtade ur en undersökningsom länsstyrelsernas organisationsnämnd gjorde 1973). Arbeiarskyddssstyrelsenkallar en gång samtliga ledamöter och suppleanter till sammanträde förinformation om styrelsens verksamhet. 1 övrigt får suppleanterna endastkallelse till sammanlräde vid förfall för ordinarie ledamot. De får inte hellerunderrättelse om tidpunkt för sammanträde. De erhåller dagarvode endasi vidsammanlräde som de kallats till. Arbeiarskyddssstyrelsen har rekommenderatyrkesinspektionsnämnderna att förfara på samma sätt. Arbetsmarknadsstyrelsenoch underrättar suppleanterna om tidpunkt för sammanträde, mende kallas endast när de skall tjänstgöra i ledamots ställe. Arvoden utgårendast i sistnämnda fall. Kriminalvårdsstyrelsenunderrättar inte suppleanterna om lidpunkt för sammanträde utan atttjänstgöring i ledamots ställe är aktuell. Del har inte förekommit attsuppleant inställt sig utan att vara kallad i ledamots ställe. Frågan om arvodehar således inte varit uppe. Riksförsäkringsverketunderrättar alltid samtliga suppleanter om tidpunkt för sammanträde.Undantagsvis deltar suppleant i sammanträde ulan all vara kallad lilltjänstgöring. I sådant fall erhåller han dagarvode. harrekommenderat försäkringskassorna att tillämpa samma ordning. kallar alltid suppleanterna till sammanträdena och samtliga brukarockså vara närvarande. De får i så fall arvode. KU1976/77:11 4 BelrälJande yttrandrätten har iförekommande fall samtliga tillfrågade förklarat att suppleant, som sitter vidväggen, givetvis skall tillåtas yttra sig om han så önskar. En motion (c) lill riksdagmed yrkande om ersättning till suppleanter som på eget initiativ dellar vidsammanträden med statliga styrelser behandlades av (InU1975/76:8). Moiionen remitterades för yilrande lill riksrevisionsverkel (RRV),som i silt remissvar avslutningsvis anförde: RRV anser att den frågamotionärerna väckt har större principiell betydelse än vad som framgår avmotionen. Sålunda bör frågan om suppleanternas ersättning kopplas samman medrättigheter och skyldigheter i fråga om bl. a. närvaro och om deltagande idiskussionerna. Med hänsyn till frågans räckvidd bör den utredas närmare innanställningstagande kan ske. RRV kan därför inle tillstyrka motionsyrkandet ividare mån än att den väckta frågan kan förtjänas att utredas närmare. 1 sitt av godkändabetänkande avstyrkte inrikesutskottel motionen. Utskottet instämde visseriigenmed motionärerna i att det i många fall kunde vara angeläget all suppleanterfick tillfälle att någoriunda kon-tinueriigt följa arbetet i de styrelser somde tillhörde eller åtminstone med vissa mellanrum bli informerade omverksamheten. Utskottet framhöll emellertid att intresset härom kunde växlafrån myndighet till myndighet beroende på styrelsearbetets art och omfattning.Dessutom måste enligt utskottet olägenheten av alltför stort antal deltagarepå styrelsesammanträdena beaktas. Enligi utskottets uppfallning ärdel knappast lämpligt med en generell regel av det slag motionärerna förordar.Det nuvarande systemet, som innebär all myndigheiernas siyrelser själva kanbestämma i vilken omfattning suppleanter skall inkallas, bör rätt tillämpatkunna tillgodose del syfte som ligger bakom motionen. Del för förutsättas attstyrelserna då de lar ställning till i vad mån suppleanter skall inkallasbeaktar synpunkter av ovan berört slag. Motionerna behandlar suppleanters istatliga styrelser rätt att närvara m. m. vid sådana sammanträden där de intetjänstgör i ledamots ställe. Några särskilda regler om suppleants räll alt fåunderrättelse om lidpunkl för sammanlräde när han inte skall tjänstgöra iledamots ställe eller om hans rätt att närvara eller yttra sig vid sådantsammanträde finns inte. Del är heller inte reglerat, om han i så fitll skall haräll lill arvode. Av den idel föregående lämnade redovisningen av vilka principer som KU 1976/77:11 5 förifrågavarande område tillämpas inom några statliga verk med lekman-nasiyrel.serframgår alt praxis är högst varierande. Till en del kan detta förklaras avstyrelsernas olika karaktär och storiek, men huvudorsaken är sannolikt altfrågan är helt oreglerad. Suppleanterbör givetvis liksom ordinarie ledamöter ha möjlighet att följa styrelsearbetetoch hålla sig informerade om verksamheten. Det är därför enligt utskottetsuppfattning inte tillfredsställande, när suppleanter - som fallet är på vissahåll - inte ens får underrättelse om tidpunkt för sammanträde och om vilkaärenden som då skall behandlas. Medhänsyn till verksstyrelsernas olika storiek och verksamhetsfält skulle detkunna uppkomma svårigheter om man utfärdade mera detaljerade gemensammabestämmelser på området. Det är därför troligt att andra lösningar måsteprövas. En möjlighet är att regeringen efter hörande av respektiveverksstyrelse inför för varje verk särskilt anpassade regler i verksinstruktionerna.En annan framkomlig väg kan vara att regeringen utfärdar vissa allmännariktlinjer och att myndigheterna med dessa som grund tar in bestämmelser omförfarandet i sina arbetsordningar. Det kan också finnas andra möjligheter attlösa problemet. Enligt utskottets mening bör frågan bli föremål för närmareöverväganden inom regeringen. Detta bör ge regeringen till känna. att med anledning av motionerna1975/76:340, 1875/76:908 och 1975/76:2410 ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning av frågan om suppleanters närvarorätt m, m. vidsammanträde i statliga styrelser. Näiyarande:herrar (), i (s), i (m). (),i (fp), (), Karisson i * (s), Schött (m),Kindbom (c), (), (), (), fruCederqvist (s), fröken () och i (s). * Ej närvarande vid justeringen.