bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Sambandsfrågornaintar en framskjuten plats inom programmet Ledning m. m.Försvarsförberedelserna inom sambandsområdet handhas av televerket.Televerkets försvarsberedskap innefattar planering av verksamhet i krig ochunder beredskap så att olika lotalförsvarsgrenars oundgängliga behov avtelekommunikationer inom landet och med andra länder kan tillgodoses. Denprogramplan som upprättat för denna verksamhet har enligtregeringens anvisningar inriktats mot en förstärkning av krigsuthålligheten hosverkets anläggningar. Den av regeringen angivna planeringsramen är för denaktuella perioden 6 milj. kr. per budgetår i pris-och löneläget den 1 februari1976. Föredragande statsrådet (kommunikationsministern) anser i likhet medförsvarsutredningen att den ekonomiska planeringsramen förden kommandefemårsperioden bör utökas något föratt medge åtgärder av en tillfredsställandeomfattning. har i likhet med trafikutskottet (bil. 4) ingenerinran mot att verksamheten ges den angivna inriktningen. FÖU 1976/77:13 118 Utskottet har inte heller någon erinran mot altplaneringen för f ö r s v a r s -beredskapen vid Rad io - som utbildningsministern anför - lar fasta på såvälde centrala resurserna som möjligheterna att utnyttja den regionala och lokalarundradioverksamheten. Av särskild betydelse fördel psykologiska försvaretanser utskottet del vara att lokalradions verksamhet i kriseroch krig planläggsi takt med den fredslida uppbyggnaden. Den ekonomiska planeringsramen förberedskapsåtgärder bör vidgas något. 5) har inte funnitanledning till erinran eller särskilda uttalanden med anledning av förslagen ipropositionen i denna del. Vadslutligen gäller den kommunala beredskapsplanläggningen vill utskottetinledningsvis erinra om att kommunernas uppgifter i totalförsvaret regleras ilagen (1964:63) om beredskap (ändrad senast 1977:204), kommunalaberedskapskungörelsen (1964:722, ändrad senast 1971:379) m. fi. författningar.Enligt lagen om beredskap och kommunala beredskapskungörelsen åliggerdet kommunerna bl. a. att under beredskap och krig (civilförsvarsberedskap)verka till förmån för befolkningen från annan kommun som uppehåller sig inomkommunen till följd av krigsskada, utrymning eller andra utomordentligaförhållanden som hänger samman med krig eller krigsfara. Landstingskommunernasviktigaste uppgift gäller den allmänna hälso-och sjukvården. Beträffande denallmänt civila hälsovården i krig eller andra utomordentliga förhållanden finnsbestämmelser i krigssjukvårdslagen (1953:688, ändrad senast 1971:1112) ochkrigssjukvårdskungörelsen (1955:442, ändrad senast 1973:413). Beträffande annanlandstingskommunal verksamhet-omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda,barnhemsverksamhet, arbetsvärd och utbildning m. m. - finns däremot ingabestämmelser om beredskapsplanläggning. Föredragande statsrådet (statsrådetGustavsson) erinrar om att en stor del av denna verksamhet måste fortgå underkrig. Det är därför enligt hans mening en allvarlig brist alt det inte finnsnågra bestämmelser om beredskapsplanering i fråga om dessa verksamhetsområden.Med tanke inte minst på hälso- och sjukvården i krig gäller delta särskilt ifråga om landstingskommunernas centrala ledningsorgan, dvs. förordar därför att lagen.om beredskap görs tillämplig ävenpå landstingskommunerna. Enligt hans uppfattning talar beroendet mellan hälso-och sjukvården och övrig landstingskommunal verksamhet för att hälso- ochsjukvården bör ingå som en del av den landstingskommunalaberedskapsplanläggningen. Han anser dock alt det f n. saknas underlag förattpröva frågan om huruvida en särskild reglering av beredskapsplanläggningen avhälso-och sjukvården bör behållas. För denna beredskapsplanläggning bör därföri varje fall t. v. gälla vad som föreskrivs i krigssjukvårdslagen. I lagen omkommunal bereskap bör enligt statsrådets mening tas in en föreskrift somangeratt bestämmelserna i lagen, såvitt gäller FÖU 1976/77:13 119 hälso-och sjukvården, gäller endast om de inte strider mot bestämmelserna ikrigssjukvårdslagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av denna.Utskottet tillstyrker förslaget i denna del. Vad som i propositionen haranförts i denna fråga har inte heller givit civilutskottet anledning tillerinran (bil. Utskottetdelar försvarsuiredningens och statsrådet uppfattning attplaneringsramen bör anpassas så alt såväl den primärkommunala som denlandstingskommunala beredskapsplanläggningen kan slutföras under perioden1977/78-1981/82. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att godkänner de allmänna riktlinjer forden fortsatta utvecklingen av övrigt totalförsvar som föredragande statsrådethar angett, 2. att godkänner de riktlinjer förpsykologiskt försvars fortsatta utveckling som föredragande statsrådet harangett, 3. alt godkänner de riktlinjer försjukvårdsberedskapens fortsatta utveckling som föredragande statsrådet harangett, 4. alt godkänner de riktlinjer för denfortsatta utvecklingen av försvarsberedskap som föredragande statsrådethar angett, 5. att godkänner de riktlinjer för denfortsalla utvecklingen av försvarsberedskapen vid som föredragandestatsrådet har angett, 6. att godkänner de riktlinjer för denfortsatta utvecklingen av den kommunala beredskapen som föredragandestatsrådet har angett, 7. att antar del lill propositionen1976/77:74 som bilaga 8:1 fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1964:63) om beredskap med den redaktionella ändringen,alt den i 22 Sgjorda hänvisningen rörande krigssjukvårdslagen skall vara (1953:688) i ställetför (1966:52). 13.Anslagsfrågor för övrigt totalförsvar Regeringen har i propositionen 1976/77:74föreslagit att för /78 anvisa medel och lämnabeställningsbemyndiganden enligt följande sammanställning. FöU 1976/77:13 120 Program Anslag Belopp (kr.) Fjärde huvudlileln Ledning H 1. m. m. 1976/77:74 bil. 1 s.345-348) förslagsanslag 2 010 000 (prop.1976/77:74 bil. 3 s. 12) förslagsanslag 100000' Förvaring och underhåll avviss sjukvårdsmateriel m. m. 1976/77:74 bil. 3 s. 12-13) avberedskapssjukhus vid krig eller krigsfara (prop. 1976/77:74 bil. 3 s. 13-15) 1976/77:74 bil. 3 s. 15-17) Driftkostnader förberedskapslagring av läkemedel m. m. 1976/77:74 bil. 3 s. 17-18) Nionde huvudlileln Ledning B 27. Vissberedskapsutrustning m. m. för m. m. Radio (prop. 1976/77:74 bil. Bidrag till kostnader förkommunal beredskap (prop. 1976/77:74 bil. 8 s. 20-22) Teleanläggningarm.m.(prop. 1976/77:74bil. 4 s. 3) Fonden for beredskapslagring Överstyrelsens förekonomiskt försvar delfond Sjukvård VII 1:2 Beredskapslagring avläkemedel, m. m. 1976/77:74bil. 3 s. 19-20) bemyndigande 40 000 000 investeringsanslag 30 000 000 ' Utöver i prop. 1976/77:100 föreslaget anslag. Regeringen har redan ipropositionen 1976/77:100 lämnat vissa förslag till anslag ochbeställningsbemyndiganden som berör övrigt totalförsvar. Sammanlagt uppgårförslagen i budgetpropositionen till , varav 8 600 000 kr.hänför sig till kapitalbudgeten. 1976/77:74 har regeringen under olikaanslag hemställt om ytterligare . för övrigt totalförsvar. Avdetta belopp har . föreslagits under anslag på kapitalbudgeten.Sammanlagt har för /78 alltså föreslagits omkring 219 milj. kr.för övrigt totalförsvar, varav . Avföreslagna anslag avser 70,3 milj. kr. FöU 1976/77:13 121 het,61,7 milj. kr. sjukvårdsprogrammet och återstoden - 87 milj. kr. - det programsom benämns Ledning m. m. Utskotteterinrar om att medelsberäkningarna för de anslag som är i fråga hänför sigtill pris- och löneläge . För att den avsedda verksamheten skallkunna genomföras kan det enligt utskottels bedömning i några fall blinödvändigt att förslagsvis anvisade anslag överskrids eller attmedelsförbrukningen justeras på annat sätt. Ulskolletvill något beröra del under femle huvudtiteln föreslagna förslagsanslaget Driftkostnaderför beredskapslagring av läkemedel m. m. Något särskilt anslag för dettaändamål finns inte f. n. Beräkningarna av medelsbehovet är därför enligt vadutskottet har inhämtat något osäkra. Utskottet utgår från att de anvisademedlen under anslaget får överskridas om de visar sig otillräckliga. Anslagetavser ett angeläget ändamål och de för budgetåret avsedda lagringsåtgärdernabör inte försenas av brist på medel för driftkostnader. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att under fjärde huvudtiteln försvar för /78 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att - utöver av tidigareanvisat belopp (SoU 1976/77:25, rskr 1976/77:200) - under femte huvudtitelntill för /78 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att under femte huvudtiteln tillFörvaring och underhåll av viss sjukvårdsmateriel m. m. för /78anvisar ett förslagsanslag av , 4. att under femte huvudtiteln tillUtrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara för budgetåret1977/78 anvisar ett reservationsanslag av ,, 5. att under femle huvudtiteln lill Visskrigssfukyärds- utbildning m. m. för /78 anvisarett förslagsan slag av , 6. att under femte huvudtiteln tillDriftkostnader för beredskapslagring av läkemedel tn. m. för /78anvisar ett förslagsanslag av , 7. att under nionde huvudtiteln till Vissberedskapsutrustning m. m.för för /78 anvisarett reservationsanslag av , 8. att under femtonde huvudtiteln tillBidrag till kostnader för beredskap för /78 anvisarett reservationsanslag av I , 9. att - utöver av tidigareanvisat belopp (/77:12,rskr 1976/77:150)-underStatensaffärsverksfondertill Teleanläggningar m. in. för /78 anvisar ettinvesteringsanslag av . FÖU 1976/77:13 122 10. att under fonden förberedskapslagring, överstyrelsens för ekonomiskt försvar delfond, beträffandeBeredskapslagring av läkemedel, m. m. a. bemyndigarregeringen att medge att beställning av läkeme delsråvaror och läkemedel får läggas ut inom en kostnadsram av , b. /78 anvisar ett invesieringsanslag av . 14.Ny organisation av länsstyrelsernas försvarsenheter Regeringen har i propositionen 1976/77:74 (bil. 23-34) föreslagit alt godkänna de riktlinjer för omorganisation avlänsstyrelsernas försvarsenheter som föredragande statsrådet har förordat. Föredragande statsrådet (statsrådet )behandlar i propositionen frågan om ändrad organisation av länsstyrelsernasförsvarsenheter. Han utgår därvid från att totalförsvarsuppgifterna vid enlänsstyrelse - liksom -skall hänföras lill en försvarsenhet underledning av en försvarsdi-rektör. Han förordar att försvarsenhet delas in i trealternativt fyra sakområden med hänsyn till enhetens storiek. Som ettriktmärke bör enligt hans mening gälla att i län där försvarsenhetens personalbestår av högst 20 personer skall försvarsenheten innefatta endast tresakområden. Av sakområdena föreslås ett avses för alarmering, skyddsrum ochanläggningar, elt för civilförsvar i övrigt och räddningstjänst, ettförekonomiskt försvar och ett för övrigt civilt totalförsvar. Vid försvarsenhetmed endast tre sakområden förs frågor rörande ekonomiskt försvar och övrigtcivilt totalförsvarsamman till ett sakområde. Försvarsenheten vid länsstyrelseni föreslås innefatta fem sakområden med hänsyn till de speciellaförhållandena inom detta län. Någrasärskilda tjänster för biträdande försvarsdirektör - i likhet med de tjänsterför ändamålet som f n. finns vid länsstyrelserna i , samt - föreslås inte. Enligt förslaget skall en av chefernaför sakområde biträda försvarsdirektören med viss samordningsverksamhet inomförsvarsenheten och tillika vara hans ställföreträdare. Detta gäller ävenbeträffande storstadslänen. Ipropositionen läggs fram förslag till förenklingar och begränsningar samtförändringar i ansvars- och uppgiftsfördelningen beträffande verksamheten vidförsvarsenheterna. Förslagen till begränsningar i arbetsuppgifterna berör bl.a. länsstyrelsernas underhållsbesiktningar av skyddsrum och deras insatser förteknisk övervakning. Del framhålls vidare som betydelsefullt och FÖU 1976/77:13 123 nödvändigtatt i samhällsplaneringen hänsyn tas även till totalförsvarets behov. Detta målanses kunna nås bl. a. genom en ökad integrering av försvarsenhetens verksamheti i övrigt. Denav statsrådet förordade organisationen innebär ingen förändring avantalet anställda vid försvarsenheterna. Av totalt något över 600 personer är fn. ungefär hälften handläggande personal. Denna personalkategori föreslås ökaoch bilrädespersonalen minska. Den förordade omorganisationen föreslåsgenomföras . I motionen 1976/77:1485 av m. fi. (m,fp, c) yrkas att ger regeringen till känna att underhållsbesiktningav skyddsrum även fortsättningsvis skall ske genom länsstyrelsernas försorg. Imotionen 1976/77:1486 av m. fi. (m) yrkas att gerregeringen lill känna att biträdande försvarsdirektör också fortsättningsvisskall finnas vid , och samt . Totalförsvarets regionala ledningsorganisation äruppdelad på två nivåer, den högre regionala och den lägre regionala. Påden högre regionala nivån finns civilbefälhavare och militärbefälhavare. Påden lägre regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för ledningen av civiladelar av totalförsvaret. Försvarsområdesbefälhavare utgör motsvarande nivå påden militära sidan. Länsstyrelsernasuppgifter i krig regleras i krigsinstruktionen för länsstyrelserna(1975:1004). Instruktionen innehåller också föreskrifterom länsstyrelsernaskrigsorganisation. Bestämmelser som rör länsstyrelses verksamhet i krig finnsäven i den s. k. administrativa fullmaktslagen (1942:87). Förlänsstyrelsernas fredstida verksamhet gäller länsstyrelseinstruktionen(1971:460). Enligt denna (5 ijjskall länsstyrelse särskilt ta befattning medbl. a. den civila försvarsberedskapen och inom sill verksamhetsområde övervakaall vad som enligt lag eller annan författning åligger statlig myndighet,kommun, landstingskommun eller enskild blir behörigen fullgjort. Verksamheteni fred skall vidare bedrivas så att även krav som det totala försvaret i kriguppställer i största möjliga utsträckning kan tillgodoses (11 §). Länsstyrelsernasuppgifter i fred inom totalförsvaret regleras även genom andra lagar, t. ex.civilförsvarslagen (1960:74) och lagen om beredskap (1964:63). Enligtbrandlagen (1974:80) har länsstyrelserna visst regionalt ansvar inomräddningstjänsten. För länsstyrelsernas totalförsvars-verksamhet finns ocksåbestämmelser i olika författningar samt i föreskrifter. FÖU 1976/77:13 124 rådoch anvisningar från centrala myndigheter - bl. a. inom civilförsvarets och detekonomiska försvarets område. Länsstyrelsernastotalförsvarsverksamhet i fred omfattar - i enlighet med de instruktioner m. m.för vilka redogjorts i det föregående - den egna krigsorganisationen, civilförsvaret,beredskap, hälso- och sjukvård samt veterinärtjänst, psykologisktförsvar, säkerhet och bevakning, räddningstjänst och ekonomiskt försvar.Länsstyrelserna skall också se till att personal till krigsorganisationenrekryteras, utbildas och övas samt bevaka försvarsfrågorna i den regionalasamhällsplaneringen. Arbetet med dessa uppgifter är huvudsakligen samlat tillförsvarsenheterna. Länsstyrelsernasförsvarsenheler inrättades (prop. 14, CU 1971:8, rskr1971:51). hade lolalförsvarsfrågorna inom länsstyrelserna handlagtsvid civilförsvarssektionen och den allmänna beredskapsdetaljen. Enligt den nugällande organisationen är länsstyrelsernas försvarsenheter i alla län utom iGotlands län uppdelade i tre funktioner, nämligen en personalfunktion, enorganisationsfunktion och en teknisk funktion. Dessutom finns en expedition.Till enheten är vidare knutna en militärassistent och olikadeltidstjänstgörande experter. Regeringenuppdrog åt () att göra enrationaliseringsundersökning av länsstyrelsernas försvarsenheler. Somutgångspunkt för undersökningen gällde att personalnumerären totalt sett intefick ökas. FRI har redovisat resultatet av undersökningen i enrapport. Den av statsrådet förordade organisationen bygger på FRLsförslag i rapporten. Utskottettar i det följande upp de frågor i förslaget som berörs av motionerna tillnärmare behandling. Förstbehandlar utskottet motionen 1485 (m, c, fp). I denna yrkas att gerregeringen till känna att underhållsbesiktningar av skyddsrum ävenfortsättningsvis skall ske genom länsstyrelsernas försorg. a. att det är allvarligt om normalskyddsrummen, som beräknas hakostat mellan tvä och att bygga, genom bristande underhållinte kan fylla sin funktion i ett läge då de behöver tas i bruk. Länsstyrelsernashandläggning av skyddsrumsfrågor avser främst planläggning, tillsyn ochbesiktningar, bl. a. underhållsbesiktningar. Underhållsbesiktning sker medutnyttjande av länsstyrelsernas egna resurser och till en del med anlitande avmedel som ställer till länsstyrelsernas förfogande förändamålet. Avsikten är att man skall besiktiga avskyddsrummen i länet. Ävencivilförsvarsstyrelsen utför vissa stickprovsvisa besiktningar avskyddsrumsbeståndet. , som räknar med att underhållsbesiktning av skyddsrum även ifortsättningen kommer att ske stickprovsvis genom civilförsvarsstyrelsensförsorg, har i organisationsförslaget inte beräknat några särskilda resurser åtlänsstyrelserna för underhållsbesiktningar av skyddsrum. FÖU 1976/77:13 125 som har yttrat sig överpropositionen i denna del (bil. 7)anser att man i nuvarande läge bör godtaförslaget beträffande underhållsbesiktningar av skyddsrum. Civilutskotlettillstyrker alltså inte bifall till motions-förslaget. Isitt yttrande erinrar civilutskoltet om alt pågående arbete avseende nybyggnadslagstiftning kommer bl. a. alt aktualisera formerna för och ansvarsfördelningenmellan olika organ ock.så vad beträffar frågan om planeringen och byggandet avskyddsrum. Frågan om uppgiftsfördelningen mellan länsstyrelserna och kommunernasåvitt avser skyddsrumskontrollen kommer enligt civilutskottets bedömning atttillföras ytteriigare synpunkter när pågående utredningsarbete har avslutals. 1975års skyddsrumsutredning har i skrivelse till chefen för försvarsdepartementetden av anförda skäl förordat att skyddsrumsbyggandet enligtdet nya systemet helt finansieras av statliga medel. Om så blir fallet börkommunerna enligt utredningens mening - förutom redan beslutade uppgifter medskyddsrumsplanering - kunna åläggas att svara för regelbundenunderhållsbesikining av alla skyddsrum utan särskild statlig ersättning. Medhänsyn till den betydelse för befolkningens överlevnad som skyddsrummen kan fåi krig samt till de stora investeringar som gjorts och kommer att göras inormalskyddsrum anser försvarsutskottet det vara väsentligt att skyddsrummensstandard kontrolleras genom fortlöpande underhållsbesikl-ningar. Som framgår avredogörelsen för skyddsrumsutredningens förslag har utredningen sammauppfattning. stickprovsbesiktningar har delvis annatsyfte och är enligt styrelsens egen uppfattning inte tillräckliga förändamålet. Detframlagda förslaget hindrar inte att länsstyrelserna i den utsträckningresurserna medger även utför viss underhållsbesiktning av skyddsrum. I avvaktanpå kommande ställningstaganden till det nämnda förslaget avskyddsrumsutredningen och pågående utredningsarbete är utskottet inte berettatt förorda ytterligare tjänster vid försvarsenheterna för ändamålet. har anfört om underhållsbesiktning av normalskyddsrum bör riksdagensom sin mening ge regeringen lill känna. Beträffandemotionen 1486 (m) har civilutskottet inte funnit anledning att gå ifrån vad ipropositionen förordats och som i sin tur innebär ett vidarebefordrande av FRLsförslag, mot vilket personalorganisationerna centralt i denna del inte harriktat någon erinran. En personalorganisation har, anför civilutskotlet,uttryckligt hävdat att någon befattning som biträdande försvarsdirektör intebör finnas. Försvarsutskottetdelar motionärernas uppfattning om behovet av en stark ledningsorganisationinom försvarsenheterna vid länsstyrelserna i storstadslänen. Enligt utskottetsmening torde detta kunna tillgodoses genom den föreslagna organisationen utanatt de särskilda tjänsterna för biträdande försvarsdirektör behålls. Utskottetvill i det sammanhanget framhålla värdet FÖU 1976/77:13 126 avatt organisationen vid olika länsstyrelser inte utformas olika i störreutsträckning än vad som är nödvändigt. Utskottetbiträder alltså i huvudsak de riktlinjer för omorganisationen avlänsstyrelsernas försvarsenheler som statsrådet har förordat. Utskottetvill särskilt framhålla betydelsen av att försvarsenheternas arbete ingår somen naturiig del av länsstyrelsernas verksamhet. Härigenom kan totalförsvaretsbehov bättre än f n. bli beaktade i samhällsplaneringen på länsnivå. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1976/77:1486, 2. att med anledning av motionen1976/77:1485 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anförtom underhållsbesikining av normalskyddsrum, 3. alt godkänner de riktlinjer föromorganisation av länsstyrelsernas försvarsenheter som föredragande statsrådethar förordat. Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), Glimnér (c),(), i (c), i (s), KarlBengtsson i (fp), (), herrar i (c).Brännström (s), i (s), (), herrar (),() och Träff (m). Herrar i , ,i , , herrar , i Nässjöoch (alla s) har lämnat följande åtta reservationer till belänkandet. 1.Säkerhetspolitiken och totalförsvaret (punkten 1) dels att den del av utskottets anförande som på s.4 börjar "Omsorgen om" och på s. 5 slutar "internationellagarantier" bort ha följande lydelse: Vårtlands möjligheter att stå utanför krig och allvariiga konflikter främjas även iframtiden bäst genom vår alliansfria politik som inriktas på att i krigmöjliggöra neutralitet. Genom en fortsatt sådan politik formar vi själva vår FÖU 1976/77:13 127 utrikespolitikmen har också att vid krig i vår omvärld svara för vår säkerhet och vårtoberoende. Densvenska säkerhetspolitiken har som en viktig uppgift att bidra till en fredligutveckling i världen samt till utjämning av motsättningar och större förståelsemellan folken. En annan uppgift är att bidra till att skapa en värid där ävensmå stater, som vårt eget land, kan hävda sina intressen. Genom att slå vakt omden internationella solidariteten kan vi även redan i fredstid tillvarata våraegna intressen. Målet för våra säkerhetspolitiska strävanden är en värld ifred, vilket förutsätter respekt för varje nations självbestämmande, social ochekonomisk rättvisa, politisk avspänning och militär avrustning samlinternationellt samarbete. Vår alliansfria ställning ger oss särskildamöjligheter att verka härför. Tillsäkerhetspolitiken hör också alt bidra till att maktblockens intressen alt drain vårt land i eventuella konflikter minskas och att därigenom också värna vårademokratiska friheter och rättigheter. Som en relativt ny uppgifi kan betecknasatt förhindra eller lindra verkningar av fredskriser. Detyttersta syftet med säkerhetspolitik har alltsedan 1968 uttryckts påföljande sätt: säkerhetspolitik, liksom andra länders, syftar till att bevara landets oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bör därförvara att i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga en nationellhandlingsfrihet för att inom våra gränser bevara och utveckla vårt samhälle ipolitiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseende efter våraegna värderingar saml i samband därmed utåt verka för internationell avspänningoch en fredlig utveckling. Utskottet konstaterar att såväl i propositionen somi motionen 1504 (s) finns en anslutning till att detta mål alltjämt skallgälla. Utskottet delar denna uppfattning. Säkerhetspolitikenkräver en samverkan mellan utrikes-, handels-, bistånds- ochtotalförsvarspolitiken och vår politik i internationella nedrustningsfrågor.För att nå de angivna målen krävs alltjämt, som framhålls i motionen 1504 (s),ett efter våra förhållanden starkt och balanserat totalförsvar. Utskottetanser emellertid inte att det föreligger skäl för den väsentliga kostnadsökningsom regeringens förslag i propositionen innebär. Den trovärdighet som vårtlands aktiva handlande på t. ex. nedruslningsområdet medfört kan påverkasnegativt vid ett bifall till regeringens förslag. Utskottet anser därför attsäkerhetspolitiken och totalförsvaret bör ha den inriktning som förordals imotionen 1976/77:1504. framhållit i det föregående formar vi själva vår utrikespolitik.