bet · G001SfU7 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om rätt till längre sammanhängande ledighet 1 motionen 1975/76:2065 (jfr 1975/76:2064) avhen" m. ft. (fp) hemställs all hos regeringen begär attutredningen om översyn av socialförsäkringssystemet genom tilläggsdirektiv gesi uppdrag pröva frågan om rätt lill längre sammanhängande ledighet -sabbalsperiod. Motionärernaerinrar om att semeslerkommitté i sitt betänkande Fem veckorssemester (1975:88) lagt fram förslag om alt semestern bör bli fem veckorför alla och all den som så vill skall kunna spara en femte semestervecka i femår för alt fö en sammanhängande ledighet . Motionärernaanser emellertid all man bör ha rätt till en längre ledighet än vadsemeslerkommiitén föreslagit och anför till stöd härför: På bör emellertid möjligheten tilllängre sammanhängande ledighet öppnas, bl. a. för att kunna varva studier medyrkesarbete. Det kan då finnas behov av ett betydligt längre uppehåll iförvärvsarbetet än . Del vore därför önskvärt om rätten att spara enfemte semestervecka utsträcktes längre än . Lika väl som det kan varaett intresse för många att jobba efter kan det finnas ett intresseav ledighet mitt i livet. Vi har redan fått en lagstiftning som ger rätt tillledighet i samband med studier. Det kan emellertid finnas helt andraförhållanden som gör en långledighet - en sabbatsperiod - till ett angelägetönskemål. Många människor kan efter en lång yrkesverksam period med i huvudsaksamma inriktning önska sig en radikal förändring i livssituationen. Man kan t.ex. önska en långsemester för att resa utomlands. Man kan vilja ägna sig åt ensjuk anförvant. Man kan vilja praktisera en helt ny verksamhet eller bygga sigett hus. Vianser alt man bör bygga in möjligheter till sådana långledigheler isocialförsäkringssystemet. Varje människa bör anses ha en livsarbetsiid, varsföriäggning i tiden emellertid delvis skall kunna bestämmas av den enskilde.Sålunda skall del vara möjligt att avstå från arbete och istället arbeta till en något högre pensionsålder än den vanliga. Kostnadenbehöver ej bli större därför att den arbetsfria liden blir annorlunda fördeladunder levnaden. Motionärema framhåller slutligen all fråganslösning förutsätter en ramlagstiftning som kan kompletteras med och i vissadelar ersättas av avtal mellan arbelsmarknadsorganisationema. 1976/77. SfU 1976/77: 7 2 Gällandeordning m. m. Enligt 7 S semesteriagen (1963:114) utgår semestermed för av kvalifikationsåret (intjänandeåret), undervilken arbetstagaren för arbetsgivarens räkning utfört arbete i minst femtondagar. Den som under en kalendermånad arbetat men minsl åtta dagarfår tillgodoräkna sig en semesterdag. En arbetstagare som är anställd hela årelhar alltså rätt till 24 dagars semester eller-eftersom i semestern inteinräknas - i princip . Semesierförmånernaär av tre slag, nämligen dels semester, dvs. ledighet med lön, dels särskildsemesterlön för okontrollerade arbetstagare, dels se-meslerersältning, somutgår i samband med anställnings upphörande. Semester skall utgå under åretnäst efter kvalifikaiionsåret men för efter överenskommelse åtnjutas tidigare.Går semesteråret lill ända utan att arbetslagaren beviljats semester, erhållerhan i stället rätt till ersättning. Semesterlagsiiftningenär en minimilagstiftning, och arbetstagare kan genom.avtal tillförsäkra sig bättreförmåner än vad lagen föreskriver. I fråga om semesterns längd finns t. ex.sådana avtal till förmån för statligt och kommunalt anställda. Pådet statliga området gäller enligt allmänna avlöningsavtalet för statliga ochvissa andra tjänstemän (AST) att om semestern, som enligt avtalet skall utgåunder kvalifikaiionsåret, ej kunnat utfås eller arbetsgivarenfinner skäl därtill, semestern får åtnjutas den 1 januari-den 31maj året därefter. Således finns viss möjlighet för en statstjänsteman, somavstått från semester , att påföljande år åtnjuta en relativt långledighet om han bereds tillfälle att ta ut semestern för båda åren i följd. Enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1945:844) om förbud mot arbetstagaresavskedande i anledning av äktenskap och havandeskap m. m. är manliga ochkvinnliga arbetstagare berättigade all i samband med havandeskap och barnsbördi princip vara lediga från arbetet och därunder uppbäraföräldrapenning. Föräldrapenning utgår under havandeskapet lill modern. Efterbarnets födelse kan föräldrarna själva bestämma vem av dem som skall stannahemma och sköta barnet och därigenom bli berättigad till föräldrapenningen.Föräldrapenningen utgår med samma belopp som sjukpenningen, dock lägst med 25kr. EnligtAST har statliga tjänstemän möjlighet att i vissa fall behålla en del av lönenunder tjänstledighet för enskild angelägenhet. Nämnas kan också att kvinnligtjänsteman äger rätt till tjänstledighet med full lön i sambandmed havandeskap och barnsbörd. Enligt lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning SfU 1976/77: 7 3 o. m. varje arbetstagare fött lagfäst rätt till ledighetfrån sin anställning för att undergå utbildning. Lagen gäller anställda i såvälallmän som enskild tjänst och avser både större och mindre arbetsplatser.Särskilda reglerom ledighet vid svenskundervisning för invandrare och om kurserför fackliga förtroendemän finns i annan lagstiftning. Förrätt lill ledighet för utbildning fordras normalt alt arbetstagaren vid tidenför ledighetens början har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt . Någonbegränsning i fråga om utbildningens art gäller inte. Det ankommer påarbetstagaren själv att avgöra inriktningen av utbildningen. självstudieromfattas dock inte av lagen. Ledighetens längd regleras inte i lagen. Möjligheten för arbetstagare att åtnjuta ledighetför utbildning kompletteras i studiestödslagen (1973:349) av möjligheter attfå finansiellt stöd under studierna. Förutom sedvanligt studiestöd, som tillstörsta delen är åler-betalningspliktigt, finns fr. o. m. den 1 januari 1976för längre studier på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå ett särskiltvuxensludiesiöd, som i huvudsak skall vara en ersättning för inkomstbortfalloch till övervägande delen utgår i form av bidrag. trädde nya regler i lagen om allmänförsäkring i kraft som ger ökade möjligheter att förtägga tidpunkten förpensioneringen lill . Förutom ett utbyggt syslem medförtida och uppskjutet uttag av ålderspension och de möjligheter tillförtidspension som tidigare fanns har införts en försäkring om delpension isamband med deltidsarbete under minst . Deltidspensionenkan efter eget önskemål tas ut . Pensionsnivånär 65 96 av del inkomstbortfall som uppslår vid övergången till deltidsarbete. semesterkommitté har i sitt betänkande Femveckors semester (1975:88) föreslagit att alla arbetstagare under semesteråret,dvs. tiden mellan och eller den tid avsamma längd parterna avtalar om, skall ha rätt lill 5 veckors semesteriedighei.Arbetstagaren tjänar in semesteriön . Den intjänadesemestertönen kommer således att bekosta nästa års semesteriedighei. Genomförslaget skall en arbetstagare som ej intjänat semesteriön ha rätt SfU 1976/77: 7 4 Arbetstagaren skall ha rätt begära att fyra veckorav semestertedighelen utgår i en följd , medan denfemte semesterveckan skall kunna sparas under.högst till en längresammanhängande ledighet. En förutsättning skall härvid vara att arbetstagarenvarit kvar i samma anställning . tillkallades en partamentariskt sammansattutredning med uppgift att på grundval av en inom gjordkartläggning av olika samordningsfrågor i bidragssystemet (Ds S 1975:4) företaen översyn av det socialpolitiska bidragssystemet från samordningssynpunkt.Utredningen, som antagit benämningen socialpolitiska samordningsulredningen,skall undersöka vilka förbättringar i samordningsavseende som kan genomförasinom ramen för befintliga bidragsformer och för dessa fastlagda principer ifråga om bidragens inriktning och omfattning. Arbetet bör enligt direktivenbedrivas med utgångspunkt i den totala resurstilldelning och den huvudsakligafördelning mellan olika områden som är fastställd av statsmakterna ochmålsättningen för översynen bör vara alt klariägga hur långt det socialpolitiskabidragssystemet kan samordnas i en allmän socialförsäkring. har och därefter åriigen sedan1969 behandlat motioner med liknande syfte som den förevarande. Motionerna hari samtliga fall avslagits på hemställan av vederbörande utskott (2LU 1966:73,1969:8 och 1970:16, SoU 1971:17, 1972:7, 1973:16, 1974:7, 1975:1, SfU 1975:15).Andra lagulskoltet uttalade att ett allmänt genomförande avsabbalsledighel i den omfattning som motionerna syftade lill uppenbariigenskulle medföra mycket höga kostnader och att vid en jämförelse med andraaktuella reformkrav införandet av en allmän sådan ledighet måste bedömas sommindre angelägen. tillade alt även om man begränsadebedömningen till all avse frågan om hur den enskilde vill tillgodogöra sig enframtida standardförbättring en längre sammanhängande ledighet torde kommalångt ner på önskelistan. Utskottet framhöll att av dessförinnanpublicerad intervjuundersökning framgick att omkring en tredjedel av detillfrågade ville la ut standardförbättringen uteslutande i form av högre lönoch att av återstoden önskade la ut förbättringen genomsådan ledighet som föreslogs i motionen. Vidbehandlingen vidhöll socialutskottet tidigare bedömning ochhänvisade även till att motionärernas önskemål i viss utsträckning kundetillgodoses inom ramen för lagen om rätt lill ledighet för utbildning.Utskottet erinrade även om det förslag till väsentligt förbättrat studiestödför vuxna som kort lagts fram och om semesterkommitténs uppdrag. SfU 1976/77:7 Den lagstadgade rätten till längre sammanhängandeledighet för arbetstagare är - utöver rätlen till fyra veckors årlig semester- begränsad till ledighet för förälder i samband med ett barns ankomst lillfamiljen och ledighet för den som önskar studera. Rätlen till ledighetkompletteras av ekonomiskt stöd i form av föräldrapenning och vuxenstudiestöd.Sedan den 1 juli gäller också iiya regler om röriig pensionsålder, vilkabl. a. gör det möjligt för den som fyllt all minska sin arbetsinsats ochatt erhålla kompensation fördel härigenom uppkomna inkomstbortfallet genomdelpension. 1975års semeslerkommitté har i belänkande föreslagit en föriängningav den lagstadgade semestertiden från fyra lill . Den femte veckanskall enligt förslaget kunna sparas under högst , så att det under detsjätte årel finns utrymme för 10 veckors sammanhängande ledighet. f n. inom . Imotionen framhålls att ett genomförande av semeslerkommilténs förslag skulleinnebära en välkommen reform, men att man på bör öppna möjlighetertill längre sammanhängande ledighet än . Förutom möjlighet att varvastudier med arbete kan det - anför motionärerna - finnas önskemål om att fövistas utomlands , altägna sig åt en sjuk anförvant, attpraktisera en ny verksamhet eller att bygga sig ett hus. En rätt till sådanalängre ledigheler bör enligt motionärerna byggas in isocialförsäkringssystemet genom regler som medger att man avslår från arbeteunder mot att man går i pension senare än eljest, en omfördelning avlivsarbelstiden som de anser inte behöva medföra några ökade kostnader.Motionärerna begär alt den socialpolitiska samordningsutredningen skall fö iuppdrag att utarbeta förslag i frågan. Riksdagenhar, som inledningsvis redovisats, under en följd av år avslagit liknandemotionsyrkanden från folkpartihåll. Skälet har därvid främst varit att ettallmänt genomförande av reformen skulle medföra mycket höga kostnader och attden från priorileringssynpunkl måste anses mindre angelägen. Dessa enligtutskottets mening vägande skäl mot att genomföra en lagstiftning av deninnebörd som avses i motionen kommer vid ett genomförande av semeslerkommilténsförslag att ytteriigare förstärkas, eftersom förslaget innebär väsentligt ökademöjligheter all lillgodose de önskemål som ligger bakom motionsförslaget.Utskottet finner därför inte anledning att nu frångå tidigare beslutoch avstyrker bifall till motionen. att avslårmotionen 1975/76:2065. SfU 1976/77: 7 Närvarande:herrar Aspling (s), Carisson i (c), i Nennesholm (c),Karisson i (s), fröken (), * (s), herrar (), i (s), i * (c), (),i (c), i (s), i * (c)och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. avfröken () som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "Dessa enligt" och slutar med "till motionen. "bort ha följande lydelse: Genomden utbyggnad av skilda förmåner som ägt rum och genom den föriängning avsemestertiden som aviserats har emellertid förutsättningarna för ett genomförandeav en lagstiftning av den innebörd som avses i motionen ökat. Möjligheternaatt samordna nuvarande förmåner i ett system som ökar möjligheterna för denenskilde att själv bestämma ledighetens föriäggning under sin livsarbetstid börprövas. Kostnaderna behöver ej bli större därför alt den arbetsfria tidenblirannoriunda fördelad under levnaden. Ett sådant utredningsuppdrag ligger väli linje med socialpolitiska samordningsutredningens arbete och bör därförsamordnas med detta arbete. Utskottet tillstyrker således motionen. delsatt utskottet bort hemställa att med bifall till motionen 1975/76:2065hos regeringen anhåller att frågan om rätt lill längre sammanhängande ledighetutreds.