bet · G001AU7 · 1976-12-31 00:00:00 — För prövningen, som i princip skulle omfatta hela landet,föreslogs ett nytt organ, statens lokaliseringsdelegatiop- I propositionen läggsit)ie fram något förslag på grundval av utredningen AU 1976/77:7 31 I stället anmäler föredraganden i anslutning tillell uppslag som lanseras i 1975:91 altstaten och skall bygga ut det samarbete på frivilligbas som existerar . I proposilionen informeras om allregeringen ingick en överenskommelse med Industriförbundet.Överenskommelsen syftar i ett inledningsskede till alt de 170 störstaindustriföretagen i landet en gång skall informera regeringen om sinainvesteringsplaner. På detta sätt skall regeringen få bättre möjligheter allpåverka förelagen alt investera i sådana orter som har allvarligasysselsättningsproblem. I regeringens kansli skall finnas en särskild grupp somskall handha verksamheten. Till gruppen skall knytas en referensgrupp medrepresentanter för industrin och fackliga organisationer. Formernaför samrådet skall vara så enkla som möjligt och i huvudsak beslå av muntligaöverläggningar. Företagen skall dock lämna underiag för diskussionerna i formav skriftliga uppgifter, som skall åtnjuta sekretesskydd. haråtagit sig att verka för att de aktuella företagen undertecknaren skriftligförbindelse att delta i samrådet. I proposilionen anmäls också alt avsikten ärall systemet skall breddas till att omfatta även kooperativaproduktionsförelag. Systemetmed lokaliseringspåverkan föreslås bli introducerat även på länsplanet.Föredraganden anser all en större del av de regionalpoliiiska problemen iframtiden bör kunna lösas inom länen genom avvägningar av insaiser mellan delarav samma län. skall svara för denna typ av lokaliseringspåverkani samarbete med företagareföreningen och länsarbetsnämnden. Verksamheten skallbygga på informationssystemet företag-samhälle (DIS-systemel). uenbeskrivna ordningen för lokaliseringspåverkan avser som sagtsindustriföretag. 1 proposilionen sägs att sedan man föll erfarenheter av hurdet nya samrådet fungerar får ställning tas lill frågan om överenskommelse avmotsvarande slag skall ingås med större företag inom service och handel. Iavvaktan härpå är avsikten alt lokaliseringssamråd enligt gällande ordningskall fortsätta för den typen av förelag. Genomde framlagda förslagen har frågan om lagstiftning om eiablerings-konlroll t. v.förts ål sidan. Föredraganden säger emellertid all om del nya systemet skullevisa sig otillräckligt bör starkare styrmedel i form av ela-bleringskonlrollkunna tillgripas. att ell konkret förslag läggs fram skisseras iproposilionen hur en sådan lagstiftning bör utformas. Utskottetgodtar - med hänsyn bl. a. till att överenskommelse träffats mellan staten ochIndustriförbundet - au den föreslagna ordningen med lokaliseringspåverkanprövas. Verksamheten bör bedrivas på försök och utvärderas efter någon lid. Isamband därmed för bedömas om systemet skall bestå eller eventuellt förändras.Del finns inle anledning att la ställning lill behovet av lagstiftningoch hur en sådan skall utformas om frågan blir aktuell. Utskottet vill dessutomtillägga att det nya systemet har tillkommit AU 1976/77:7 32 avregionalpolitiska skäl och skall användas i sådana sammanhang. Imolionen 2155 av m. fl. (m) om utveckling m. m.finns bl. a. yrkanden om all eiableringssamrådel skall avskaffas och attkontroll av förelagsetableringar inte skall få förekomma beträffandeStockholms län. Avvad ovan anförts framgår all ulskollel inle kan biträda iTiotionen i nu berördadelar. Det bör emellertid framhållas all del nya systemet medlokaliseringspåverkan inle i och för sig är riktat mot någon viss region ilandet. Avsikten är att systemet totalt sett skall främja den regionala balansen.Ett område som har relativt få arbetstillfällen inom tillverkningsindustrinmen en stor sektor inom privat och offentlig service skall kunna tillförasinduslriarbetsplalser som myndigheterna verkar för vissomlokalisering av arbetsplatser i tjänstesektorerna. Idetta sammanhang tar utskottet upp molionen 819 av hert i m.fl. (s). I molionen yrkas att skall begära alt regeringen tarinitiativ för att diskutera en omlokalisering till av de centralaenheterna av jordbrukels föreningsrörelse. I molionen refereras den diskussionom en sådan omlokalisering som fördes i anslutning lill beslutet om flyttningtill av lantbruksstyrelsen, och statens jordbruksnämnd. Såsomanförs i motionen måste del ankomma på den berörda organisationen alt självavgöra var den vill ha sin verksamhet föriagd. Denna princip gäller fö.generellt. Mot den bakgrunden är utskottet inle berett att begära attregeringen skall vidta några särskilda åtgärder. Utskottet vill i ställethänvisa till ovan redovisade möjligheter att påverka föriäggningen av företagoch verksamheter av administrativ nalur. Del finns dessutom vissa möjligheteralt inom lokaliseringsstödets ram ge bidrag till flyttning av administrativverksamhet. Slutligen bör tilläggas att i sysselsällningsulredningens uppdragingår all se över de stödformer som är avsedda för den privata tjänstesektornoch de administrativa funktionerna inom industrin. Enannan fråga som rör lokalisering av arbetsplatser tas upp i den tidigarebehandlade molionen 9 av i m. fl. (s). Motionärernabehandlar del problem som uppslår då företag med filialer i glesbygd drabbas avsvårigheter och inskränker driften. Filialföretagen drabbas ofta relativthårdare vilket i sin tur kan gå ut över orter med redan svag sysselsättning.Mot denna bakgrund vill motionärerna ha utrett frågan om införande av någonform av nedläggningskontroll. Motionärernalar upp ell beaktansvärt problem. När ett företag på en ort med svagarbetsmarknad nödgas lägga ner driften finns del vissa möjligheter Ibrarbetsmarknadsmyndigheterna att gå in och åtminstone lem-porärt fortsättaverksamheten. Samhällets möjlighet all fö insyn och påverka företagen i sådanasituationer som motionärerna tänker på kan i övrigt ske inom ramen för informationssystemetföretag-samhälle (). AU 1976/77:7 33 kommerdessutom att genom den nya medbestämmandelagen fr. o. m. fö ell direkiinflytande i nedläggningssituationer. Med hänvisning till del anförda avstyrkerulskollel ulredningskravel. Avslutningsvisi del aktuella avsnittet i proposilionen redovisas vissa synpunkter på denindustripolitiska planeringen. Utskottet har inte funnit skäl att göra någotuttalande i del sammanhanget. I proposilionen redovisassysselsällningsulredningens skattningar av behoven all bygga ut samhälletsservice, framför allt på vård- och utbildningsområdena. Enligt de.ssaberäkningar skulle antalet offentliganslällda öka med70 000 vid oförändrad standard, med 150 000 om statliga och kommunalaverksamhetsplaner realiseras och med 250 000 om faktiska behov skalltillgodoses enligt gjorda inventeringar (den s. k. högre ambitionsnivån). Detbör betonas alt ovan angivna alternativ är räkneexempel. Utskottet instämiTiermed föredragande statsrådet i att taklen för utbyggnad av den offentligaservicen är beroende av beslut i de politiskt ansvariga organen. Och dessabeslut är i sin tur avhängiga av den avvägning som måste göras mot andraangelägna önskemål inom ramen för tillgängligt resursutrymme. avslutande delen av förevarande avsnitt behandlar föredragande statsrådetregionala aspekter på en ökad sysselsäuning inom den offentliga sektorn.Eftersom sysselsättningsökningen främsi avser lokal .service- barnomsorg,långtidsvård, utbildning m. m. - bör man kunna räkna med all den fördelastämligen likformigt över hela landet. Annorlundaförhåller del sig med den statliga tjänsteverksamheten, som oftast berör mer änen kommun och därför kan sägas förutsätta viss koncentration. Närdel gäller central statlig förvaltning har statsmakterna bestämt att någonytterligare omlokalisering av del slag som beslutades inleskall genomföras. Regionalpoliiiska aspekter skall dock beaktas vidlokalisering av ny statlig verksamhet. Vidare bör möjligheterna lill decentraliseringtas lill vara. Iproposilionen diskuteras möjligheterna lill en ökad decentralisering inom denstatliga tjänstesektorn efter följande tre linjer: Funktionelldecentralisering, dvs. uppgifter överförs till administrativa organ på lägrenivå. Denna form av decentralisering övervägs bl. a. avde-cenlraliseringsulredningen. Tjänsteverksamheteninom en lokal arbetsmarknad lokaliseras till delar av regionen med brist påsysselsättning med beaktande av alt kundkontakterna inle försämras.Decentralisering av det slaget har särskilt aktualiserats förStockholmsregionens del. Utskottet återkommer lill frågan i det följande. 3 1976/77. AU 1976/77:7 34 Vissa ijänsleslag eller funktioner med begränsadekundkontakter skiljs ut. fastslår sammanfattningsvis att det bör vara en uppgift för de inomvarje sektor ansvariga myndigheterna alt med länsplaneringen som utgångspunktbeakta möjligheterna lill decentralisering i den fortlöpande planeringen. Detpåpekas i sammanhanget alt decentralisering av den statligatjänsteverksamheten kan väntas fö relativt liten betydelse försysselsättningsutvecklingen i de glesare befolkade områdena. Möjligheterna tilldecentralisering på länsnivå torde framför allt gälla omflyttningen inom ochmellan storstadsregioner samt vissa primära och regionala centra. Utskottetvill för sin del stryka under vikten av alt regeringen och myndigheterna haren positiv attityd lill decentralisering och är aktiva när det gäller allgenomföra förslag på del området. Utskottet tar härefter upp någramotionsyrkanden med anknytning till del nu refererade avsnittet i propositionen. Begäranom utredning av kosinadsmässiga och andra konsekvenser av om-lokaliseringen avstatlig verksamhet framställs dels i partimotionen 2032 från moderatasamlingspartiet, dels i molionen 660 av m. fl. (m). Förutomslalsfinansiella och samhällsekonomiska effekter vill motionärerna ha belystföljderna för ulflyttningsregionen och inflyllningsorterna, inverkan påmyndigheternas produktivitetsutveckling m. m. Problemen för den berördapersonalen understryks i båda motionerna. Enuppföljning av omlokaliseringen inleddes av (numera budgetdepariementets) arbetsgrupp för omlokaliserings-frågor ochexpertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU) med anlitande avStatskonsult och forskare vid . Strävan är all ge ivarje fall på längre sikl en "väldokumenterad bild av omlo-kaliseringenseffekter". Uppföljningen har berört de tolv myndigheter somflyttat ut före . Det arbete som utförts av StatskonsultAB lägger tyngdpunkten på organisalionsstudier av olika slag. ERU:s arbele larsikte på regionala elTekter, men ERU har också publicerat en rapport omkonsekvenser för personal och anhöriga. En studie av myndigheternas kontaktnätpå de nya orterna skall inledas. Delkan alltså konstateras all en uppföljning av omlokaliseringen har påbörjats.Därmed synes motionärernas önskemål ha blivit tillgodosedda åtminstone i vissadelar. Det bör emellertid noteras all omlokaliseringen kommer att varafullbordad först i början av 1980-lalet. Uppföljningsarbetet blir m. a. o. enlångvarig ulredningsprocess, vilket i sin tur ger goda möjligheter altsuccessivt föra in nya aspekter i arbetet. Pågrund av del ovan anförda bör motionerna 660 och 2032 i aktuella delar inleföranleda någon åtgärd. Motionen660 innehåller också yrkande om upphävande av besluiei om omlokalisering avdelar av försvarets förskningsansialt (FOA). AU 1976/77:7 35 Genom beslut vid riksdag (prop. 1973:88,FöU 1973:17, rskr 1973:196) omorganiserades FOA i fem huvudenheter.Lokaliseringen av dessa enheter fastställdes i samband med riksdagsbeslutet omden andra etappen av omlokaliseringen (prop. 1973:55, InU 1973:22, rskr1973:220). Lokaliseringsbesluiet innebar alt FOA 1 och 2 skall ligga kvar iStockholmsområdet, FOA 3 föriäggas till och FOA 4 till . I FOA 5ingår bl. a. mililärpsykologiska institutet, som enligt 1971 årsomloka-liseringsbeslut förlades till Karislad. Byggnadsarbetenaför FOA 3 i påbörjades . Arbetena beräknas varaavslutade . När det gäller FOA 4 i gavs projekteringsuppdrag iaugusti 1975. Byggstart kan ske . Utskottet är inte berettall förorda en omprövning av om-lokaliseringsbesluiel beträffande FOA ochavstyrker därför motionen i förevarande del. Motionerna1843 av fröken m. fl. (c), 1851 av hert m. fl. (c), 1900 avhert i (fp) och 2155 av m. fl. (m) har allayrkanden som bottnar i önskemål om en jämnare spridning av stadigaarbetsplatser i . Man pekar på nuvarande koncentration avstatliga arbetsplatser till och kommun och kritiseraratt den fortsatta expansionen av statlig verksamhet planeras bli förlagd tillsamma områden. I motionerna 1900 och 2155 framhävs särskilt behovet av nyaarbetsplatser i förorlskommunerna söder om . Enligt molionen 1851 bören bättre fördelning av sysselsättningen i komma lill ståndgenom all planeringen av statliga arbetsplatser sker i samråd med Stockholmsläns landsting. Liknandemotionsyrkanden har framställts tidigare (se InU 1975:7 s. 18-19), ochutskottet vill med anknytning till vad tidigare anförts på nytt fastslå somovedersägligt alt staten såsom en stor arbetsgivare i harell ansvar för en förbättrad inomregional balans i området. Vid fördelning avarbetsplatser inom regionen bör större hänsyn las till önskemål från regionalamyndigheter. Utskottet noterar med tillfredsställelse att den nya regeringenden beslutat all föriäggning av viss statlig verksamhet lill Solnakommun skall tas upp till ny, förutsättningslös prövning under medverkan avStockholms läns landstings regionplane-nämnd. Den i motionerna berördaproblemaliken är sålunda uppmärksammad av regeringen. Med hänsyn härtill ochlill vad utskottet i övrigt anfört synes något initiativ från sidamed anledning av motionerna inte vara erforderligt. Motionen1851 innehåller även ett yrkande om omprövning av beslut av lokalisering avarbetarskyddsstyrelsen, yrkesinspektionen och arbetsmiljö-fonden lill Solnakommun. Den tilltänkta lokaliseringen kritiseras också i molionen 1900. Nybyggnadför arbelarskyddsstyrelsen är f n. under projektering och byggstart ärberäknad till . Medel för byggnadsarbetena har tagils upp AU 1976/77:7 36 underdet för innevarande budgetår under statens allmänna fastighetsfond uppfördaanslaget Byggnadsarbeten för statlig förvaltning (prop. 1975/76: bilaga 9 s.145, FiU 1975/76:24, rskr 1975/76:225). Med hänsyn härtill och lill att det ärangeläget att arbetarskyddsstyrel.sens ovanligt besväriiga lokalfråga får ensnar lösning kan utskottet inte biträda moiionsyrkandei. Förevarande avsnitt av propositionen ger i huvudsaken återblick på de åtgärder som vidtagits för att komma lillrätta med av konjunkturerna betingade sysselsättningsproblem. Metoden har varitatt möta problemen i första hand redan inne i förelagen och i andra hand ute påarbetsmarknaden för dem som ändå blir arbetslösa eller som ny-lilllrädande påarbetsmarknaden har svårt att finna arbete. avslutande delen av avsnittet behandlas vissa spörsmål om villkoren försysselsättnitigsskapande åtgärder i form av beredskapsarbeten. framhåller att kravet på att endast objekt som av konjunkturskällidigarelagts skall fö utföras som beredskapsarbeten har ifrågasatts. Densammagäller för metoden att variera storieken av statens bidrag till beredskapsarbetenefter arbetsmarknadssituationen på orten. Föredragandenslår för sin del fast att beredskapsarbetena syftar till att föriägga angelägnaarbeten lill perioder då de bäst behövs från sysselsält-ningspolitisk synpunkt.Statsbidragen skall stimulera härtill och bör därför kunna varieras alltefterarbetsmarknadssituationen. Vidare säger han all statsbidragen inle bör användassom statlig subvention av löpande investeringar. Ytteriigare ell grundläggandevillkor måste enligt föredragande statsrådet uppfyllas, nämligen attberedskapsarbeten liksom andra former av sysselsättningsskapande åtgärder sombeslutas i särskild ordning kommer dem till godo som inte kan beredas arbele påden öppna marknaden. Konsekvensen härav är att rekryteringen av arbetskraftlill sådana arbeten måste ske antingen direkt genom eller i vart fall i samrådmed arbetsförmedlingen. Somantyds i propositionen innebär vad som där sägs om villkoren förberedskapsarbeten att redan tillämpade principer slås fast. I likhet med föredragandestatsrådet finner ulskollel all del kan vara lämpligt all de markeras på nytt. Målet för regionalpolitiken som riksdagenfastställde är all alla människor skall ha tillgång till arbele,service och en god miljö. I propositionen anförs att det mål som angavs förserviccförsörjningen fortfarande gäller. Även de preciseringar som dåredovisades om lokal och re- AU 1976/77:7 37 gionulservice och tidsavstånd till sådan service kan enligt föredraganden fortfarandeligga till grund för planeringen av serviceförsörjningen i framför alltglesbebyggda områden med långa avstånd till service. Nämnda preciseringarinnebar bl. a. all sådan service som kan beiecknas som lokal (bl. a.livsmedelsbutik, apotek, viss reparalionsservice, post, grundskola, läkare ochlandläkare) borde kunna nås med . För regional service (bl.a. varuhus, advokat, lasarett, gymnasieskola) borde restider med ett parlimmars enkel resa kunna accepteras. Vissa avsteg från dessa lidsangivelseransågs dock vara ofrånkomliga i utpräglade glesbygdsområden. Vidareframhålls i propositionen att innebörden av begrepf>et tillfredsställandeserviceförsörjning icke är given en gång för alla. Förändringar i tekniskt,ekonomiskt och kulturellt avseende liksom ändringar i befolkningensålderssammansättning medför alt efterfrågan på service ändras, nya behovtillkommer medan andra minskar i betydelse. Ävenom tillgången på kommersiell service för hushållen i de flesta fall kan ansestillfredsställande om man ser till kommunen som helhet kan dock problemförekomma i till ytan stora kommuner i de inre delarna av skogslänen. Inomdessa är stödjepunkter för serviceförsörjningen nödvändiga. Det ipropositionen föreslagna systemet med kommundelscentra har ett sådant syfte. Allproblemen med serviceförsörjningen är mest omfattande i skogslänens inre delaroch all åtgärder för alt stärka och förbättra servicen framför allt börinriktas på dessa områden har konstaterats av den interdepartemenlalaarbetsgruppen för glesbygdsfrågor. Föredraganden har samma åsikt och han delaräven arbetsgruppens uppfattning att det inte bör fastställas generellakriterier för när statligt stöd lill service i en viss ort skall utgå. Inteheller går det enligt proposilionen att på förhand i detalj ange vilken servicesom skall finnas i ell kommun- eller kommundelscentrum. Bedömningen måstedärför ske från fall till fall. Motbakgrund av befintliga brister i serviceförsörjningen för vissa grupper avmänniskor i avgränsade områden anser föredraganden all del är nödvändigt attplaneringen för serviceförsörjningen kommer till stånd i kommunerna.Länsstyrelserna bör stimulera till en sådan planering och bör kunnatillhandahålla kommunerna underiagsmalerial. Serviceplaneringen bör, enligtproposilionen, kännetecknas av flexibla lösningar så all inte onödiga låsningarav serviceutbudets lokalisering och funktioner åstadkommes. Det betonas dockall prioriteringar och avvägningar inom kommunerna är kommunala uppgifter. Ipropositionen erinras om all frågan om kommunala varuförsörjningsplaner harbehandlats av distribuiionsutredningen som i sill belänkande Samhället ochdistributionen (SOU 1975:69) har föreslagit all varje komrnun skall upprättarullande varuförsörjningsplaner. Utredningen lade vidare fram förslag som bl.a. berör del statliga slödel till kommersiell service .som sedan den 1 juli1973 utgår till kommuner i det inre stödområdet. AU 1976/77:7 38 påalt utredningens förslag är färdigberell avslår föredraganden från ställningstagandentill de krav på förändringar av del aktuella slödel som förts fram i bl. Ettviktigt syfte med länsplaneringen är att den skall bidra till att ge vägledningför statliga myndigheters beslut i de fall dessa har regionalpolitiskaeffekter. Den regionala fördelningen av exempelvis bostäder, skolor ochkommunikationer är vikliga medel när del gäller att påverka den regionalautvecklingen. Föredraganden anser det angeläget all samhällets planeringutformas så att lokaliseringen av bosläder, service och arbetsplatser samtanordnandet av kommunikationer medverkar lill all arbete och service i störreutsträckning blir tillgängliga för alla människor. I proposilionen pekas ocksåpå insatser som gjorts inom olika sektorer för alt tillgodose de mål riksdagenår 1972 lade fast. Särskilt framhålls utbildningsväsendet saml häl-so- ochsjukvården. Ellav syftena med den framlida länsplanering som föreslås i proposilionen och sombehandlas längre fram i detta belänkande anges vara att inom planeringens ramskapa bättre förulsäiiningar för samordning mellan den statligaseklorsplaneringen och den regionalpolitiska verksamheten. Härvid föreslås bl.a. att de statliga myndigheterna uttryckligen skall åläggas alt ha deregionalpoliiiska riktlinjerna som grund för planeringen. Del förevarande avsnittetåtföljs inte av någon hemställan i propositionen. Utskottetvill erinra om alt del i del inledande avsnillet om riktlinjer för bl. a.regionalpolitiken slås fast att politiken bör förslärkas så all människor iolika landsdelar ges allsidig sysselsättning och service saml en god miljö.Till detta kommer att bebyggelse i glesbygder och mindre tätorter föreslås bliunderiällad. Det sagda innebär bl. a. krav på förstärkta samhällsinsatser närdel gäller alt upprätthålla servicen i glesbygder. Den kommunala planeringenav serviceförsörjningen bör förbättras och intensifieras. I första hand gällerdet trafikförsörjning samt kommersiell och social service. Utskottetvill i detta sammanhang på nytt aktualisera frågan om tillskapande av någonform av statlig garanti för att upprätthålla servicen i vissa orter i de störreglesbygdskommunerna. Till ell sådant system ställde sig positivt år1974. Enligt utskottets uppfattning bör arbetet på utformningen av ell lämpligtgarantisystem påskyndas så all förslag kan behandlas av senast isamband med all ställning las lill det regionalpolitiska stödets utformningefter den . Ett steg i riktning mot ett servicegarantisyslem kan dei propositionen föreslagna kommundelscentra sägas vara. I proposilionenuttalas att speciella stödjepunkter för serviceförsörjningen i till ytan storakommuner i de inre delarna av skogslänen kan bli nödvändiga samt allutpekandet av kommundelscentra har ell sådant syfte. Utskottet har ingenavvikande mening när del gäller behovet av stödjepunkter i servicehänseende betona alt även andra orter än de i proposilionen föreslagna har ochkommer alt ha vikliga servicefunktioner. Liksom när del gäller planeringen av-servicen har lokala och AU1976/77:7 39 regionala organ bästa möjligheterna all avgöra varstödinsatser bör sättas in. Med ett ökat inflytande för de demokratiskt valdaorganen i länen skapas bättre förutsättningar för all angripa problemen på ettpraktiskt och lämpligt sätt. Utskottet återkommer lill frågan om kommundelscentralängre fram i betänkandet. I sammanhanget tar utskottet upp motionen 1976/77:9 av herrKarisson i m. fl. (s) i vilken bl. a. begärs stöd lill bildande avkommunala exploateringsbolag vilka skall ansvara för planering och exploateringav mark (or olika ändamål. Delta kan enligt motionen ske genom attkreditgarantier tillförsäkras exploaleringsbolagen. Motionärerna anför attfritidsbebyggelsen ökar i många glesbygdskommuner, vilket kan medföra stornytta för kommunernas bofasta befolkning genom att underlaget ökar för godkommersiell och samhällelig service. Långsiktigt skapas också arbetstillfällenför lokalbefolkningen vid fritidsanläggningarna. Utskottet konstaterar att kommunala markexploaleringsbolagär relativt vanliga och att del finns möjligheter till statliga lån förmarkförvärv. Med Hänsyn härtill och då kommunernas ansvar för markfrågornabehandlas inom ramen för den fysiska riksplaneringen avstyrker utskottetmotionen.