bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Han bedömer att trots strävandentill avspänning kan krig i inte uteslutas man nu kan'överblicka. Inte heller kan man utesluta sådana aggressiva påtryckningar ellerandra yttringar av ert maktpolitik som utgår från hot om krig. Men om statereller områden i vår närhet skulle dras in i en konfiikt mellan stormaktsblockenbehöver detta inte oundvikligen leda till att också dras in. Vårtlands möjligheteratt med bibehållen frihet och självständighet kunna ståutanför krig och andra allvariiga konfiikter främjas enligt försvarsministernäven bäst genom den alliansfria politiken,som är inriktad på attmöjliggöra neutralitet i ett framtida krig. Den av valda utrikespolitiskalinjen måste föras med konsekvens och fasthet. Den innebär inte att vi ärberedda att acceptera några krav på åsiktsneutralitet. Enfullständig nationell handlingsfrihet är inte möjlig. Maktförhållanden iomvärlden och det internationella samarbetet, inte minst i ekonomiska frågor,sätter gränser för oberoendet. Den svenskasäkerhetspolitiken är enligt försvarsministern trovärdig och FÖU 1976/77:13 II realistisknär den tillsammans med andra säkerhetspolitiska medel byggs upp och genomförsmed stöd av ett allsidigt uppbyggt totalförsvar. Som medlem av Förentanationerna har anslutit sig till principer. Dessastadfäster nationernas likaberättigande och självbestämmanderätt samt rättentill självförsvar i händelse av väpnat angrepp. Försvarsministernanser att i ökad utsträckning bör medverka till att påverka deninternationella utvecklingen i riktning mot ökad allmän säkerhet. Vi bör ävenbidra till att stärka och utveckla den internationella rättsordningen. Försvarsministernuttalar att vår utrikespolitik och vårt totalförsvar spelar en viktig roll föratt vidmakthålla stabiliteten i det nordiska området. Sverigesalliansfriaställningförhindraratt maktblocken härställs direkt mot varandra. Enfast och konsekvent utrikes- och försvarspolitik främjar freden ochstabilititen i norra . Det torde enligt försvarsministern även ligga iandra länders-intresse alt denna politik fullföljs. Densvenska försvarspolitiken syfiar bl. a. till att försvaret vid en konfiikt iEuropa mellan stormaktsblocken skail ha sådan styrka, sammansättning ochberedskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inte av någon kanbedömas vara lönsamt. Totalförsvaret har i så fall den önskade fredsbevarandeförmågan. Försvarspolitikenbör enligt försvarsministern även i fortsättningen utgå från att en maktbalansråder mellan stormaktsblocken. Denna maktbalans bidrar bl. a. lill attstormakternas styrkor vid eventuellt krig i allt väsentligt binds mot varandra.De resurser som kan disponeras för anfallsföretag mot t. ex. är dåbegränsade. Vår försvarsplanering utgår därför från sådana situationer, i vilkastormaktsblockens mål och resursinsats vid angrepp mot är begränsade iförhållande till deras övergripande säkerhetspolitiska mål och till derasresurser. Tilltrontill vår neutralitetspolitik kräver enligt försvarsministern att omvärlden ärövertygad om att i händelse av en konfiikt kommer att fullfölja dendeklarerade politiken. Totalförsvaret måste därför ha en sådan styrka ochsammansättning att en presumtiv angripare inte misstror allvaret bakom vårdeklarerade politik. Totalförsvaretär ett uttryck för vår vilja alt slå vakt om nationens säkerhet och oberoende.Det är därför - uttalar försvarsministern - en hela folkets angelägenhet ochbygger på att varje medborgare efier förmåga bidrar till landets försvar. Kombinationenav en fast, förtroendeingivande utrikespolitik och ett starkt försvar ingeromvärlden respekt för neutralitetsvilja och förmåga att stå emotpåtryckningar och andra aggressiva handlingar. Det måste enligtförsvarsministern stå klart för alla, att vi menar allvar med vår neutralitetoch alt vi målmedvetet skapar sådana försvarsresurser som ingen kan bortse fråni ett krigsläge. Våra långsiktiga försvarsbeslut är ett uttryck för dennamålmedvetenhet. FÖU 1976/77:13 12 1 motionen 1504 (s) redovisas säkerhetspolitiskautgångspunkter saml synpunkter på avspänning och nedrustning och påinriktningen av den svenska säkerhetspolitiken. Motionärerna anser att den avriksdagen godkända och bekräftade beskrivningen av vårsäkerhetspolitiks inriktning bör ligga fast. För att nå de säkerhetspolitiskamålen behövs fortfarande ett efter våra förhållanden starkt och balanserattotalförsvar. Enligt motionärerna ger framställningen i propositionen en ny ochannan bild av den svenska säkerhetspolitiken än den som har gällt. Denborgerliga regeringen gör enligt deras mening andra värderingar och avvägningar. Imotionen 1521 (s) riktas kritik mot delar av förslagen årsförsvarsutredning och mot propositionen 1976/77:74. Motionärerna hävdar bl. a.att konventionella föreställningar om militära hot dominerar i utredningensframställning och i ännu högre grad i propositionen. De uttalar att ettisolerat stormaktsangrepp mot inte är meningsfullt att möta medmilitärt motstånd och att detsamma gäller om vi blir angripna med kärnvapen.Ett krig mellan öst och väst i betyder enligt deras mening mednödvändighet kärnvapenkrig. Utrikesutskottetbehandlar i sitt yttrande (bil. 2) ingående i vilken utsträckning propositionentar upp olika aspekter på säkerhetspolitikens mål och rnedel. Utrikesutskottetkonstaterar att huvuddelen av de problemställningar som motionärerna harberört i detta sammanhang också tas upp i propositionen samt att huvuddragen avden svenska säkerhetspolitiken av regering och riksdag har angetts på likartatsätt och sålunda utmärks av en höggradig kontinuitet. Medpreciseringar i de avseenden, beträffande vilka särskilt i motionen 1504 (s)har efterlysts närmare uttalanden, tillstyrker utrikesutskottet den inriktningav säkerhetspolitiken som har angetts i propositionen. Försvarsuiskotieihar liksom utrikesutskottet inte något att erinra mot vad försvarsministern haranfört om den internationella utvecklingen. Försvarsutskottetinstämmer i vad utrikesuiskottet har anfört angående motionen 1504 såvitt nu äri fråga. Om försvarsministern i det aktuella sammanhanget underiåter attnärmare behandla behovet av insatser för att hjälpa utvecklingsländerna ellerall kommentera de multinationella företagens betydelse i samband medsträvandena efter en ny ekonomisk världsordning så kan detta rimligen intetolkas som en nyorientering av svensk säkerhetspolitik. Försvarsutskottetansluter sig till de preciseringar som utrikesutskottet har gjort. Medanledning av vad som anförs i motionen 1521 (s) vill försvarsutskottet erinraom att det är en uttalad - icke orealistisk - förutsättning för vårlörsvarsplanering att krig i mellan stormaktsblocken inte behöverutveckla sig till kärnvapenkrig. Som framgår av försvarsministerns anföranderäknar vi vidare med att en stormakt, som i något skede av en konfiikt finneranledning att överväga ett angrepp mot , endast kan avsätta begrän- FÖU 1976/77:13 13 saderesurser för sådant ändamål. Även detta är enligt försvarsutskottets mening ettfullt rimligt antagande. Båda dessa förutsättningar för vår försvarsplaneringhar stöd i försvarsutredningens resultat och ingick också i 1972 årsförsvarsbeslut (prop. 1972:75 s. 104 och 107). tillstyrker försvarsutskottet den inriktning avsäkerhetspolitiken som har angetts i propositionen. Imotionen 1522 (s) föreslås - med hänvisning till de brister som enligtmotionärernas mening har varit rådande när det gällt arbetet i 1974 årsförsvarsutredning - att en säkerhetspolitisk utredning tillsätts. Utrikesutskottethar närmare redovisat motionärernas motiv och för sin del uttalat meningen attden utredningsordning som har använts inför de senaste försvarsbesluten på dethela taget har fungerat tillfredsställande. Liksom utrikesutskottet utesluter försvarsutskottet inte att detallmänt säkerhetspolitiska inslaget på olika sätt förstärks i kommandeförsvarsutredningar. Utskottet återkommer till detta under nästa punkt ochbehandlar då också förslagen om remissförfarande och ökat avhemligande avsäkerhetspolitiskt underlag. Motionsyrkandet om en säkerhetspolitisk utredningbör enligt utskottets mening inte bifallas. Motionen1452 (-) innehåller ett förslag om att skall ta initiativ tillsamnordiska överiäggningar i syfte att skall proklameras som enkärnvapenfri zon. har ingående granskat förutsättningarna fören sådan åtgärd. I enlighet med utrikesutskottets slutsats avstyrkerförsvarsutskottet bifall till motionen 1452 även i denna del. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1976/77:1452,yrkandet 2, om vissa samnordiska överiäggningar, 2. att avslår motionen 1976/77:1522,yrkandetI, om en säkerhetspolitisk utredning, 3. alt avslår motionen 1976/77:1521,yrkandet 1 och andrahandsyrkandei 3, om säkerhetspolitikens mål och metoder, 4. att med avslag på motionen 1976/77:1504,yrkandet 1 i denna del, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet haranfört om säkerhetspolitiken. Regeringen har i propositionen 1976/77:74 (bil. 42-54) föreslagit att godkänna de gemensamma grunder förtotalförsvarets fortsatta utveckling som föredragande statsrådet har angett. FöU 1976/77:13 14 har angett de gemensammagrunder som enligt utredningen bör vara styrande för total försvarets fortsattautveckling. I denna del berör försvarsministern bl. a. o totalförsvaretsstyrka, sammansättning och beredskap o totalförsvaret som en hela folketsaiigelägenhel o samordning mellan militära och civila funktioner oansvarsförhållandena i fred och krig o hänsyn i samhällsplaneringen även tilltotalförsvarets behov o skydd mot ABC-stridsmedel o försvarets förande o s. k.civilmotstånd o förvarning och underrättelsetjänst o mobiliserings- ochkrigsorganisationsberedskapen o den administrativa beredskapen o överraskandeangrepp o neutralitetstillstånd o försörjningsberedskapen o fredskriser o handlingsfrihet genom forskning, utveckling och produktionskapacitet o förberedelserför snabb förstärkning av totalförsvaret o stabilitet i försvarsplaneringen o civilförsvaret o det ekonomiska försvaret o övrigt totalförsvar o detpsykologiska försvaret o sjukvården i krig o målsättningen förtotalförsvaret. Som har framgått av det föregående anser jag attden internationella utvecklingen och bedömningen av denframtida utvecklingen inte ger anledning att ompröva den svenskasäkerhetspolitiken. Såväl inriktningen av vår säkerhetspolitik som mina förslagtill gemensamma grunder för totalförsvarets fortsatta utveckling överensstämmermed de grundprinciper härför som det rått stor enighet om i vårtland. Jag anser därför alt målsättningen för totalförsvaret alltjämt bör gälla. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1976/77:249av m. fi. (vpk) såvitt gäller yrkandet 1 att måtte uttalasig för en ny försvarsordning enligt i motionen anförda principer. FÖU 1976/77:13 15 1976/77:342av () vari yrkas att begär en belysning av defolkrättsliga konsekvenserna vid ett ökat militärt ianspråktagande av civilpersonal för uppgifter inom krigsorganisationen. 1976/77:1453av herrar Lövenborg (-) och Hagel (-) såvitt gäller yrkandena 1. att uttalar sig för en ny försvarsordningbyggd på neutralitetens och folkförsvarets principer, 2. att i enlighet med yrkandet I begär attregeringen skyndsamt utreder och lägger fram förslag för en sådannyorieritering. 1976/77:1504av m. fi. (s) såvitt gäller yrkandena altriksdagen godkänner de gemensamma grunder för totalförsvarets fortsattautveckling som angetts i motionen (yrkandet 2), attriksdagen hos regeringen begär en utredning om olika former av motstånd,däribland civilmotstånd (yrkandet 3), attriksdagen hos regeringen begär en pariamenlarisk försvarskommitté med deuppgifter som angetts i motionen (yrkandet 4), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdeltagande från de anställdas organisationer i kommande försvarsutredning(yrkandet 5), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omuthållighet i förvarningssystemet (yrkandet 7), attriksdagen hos regeringen anhåller att totalförsvarets upplysningsnämnd får iuppdrag att utreda i motionen angiven fråga om totalförsvaret i skolansläromedel (yrkandet 9), altriksdagen hos regeringen begär en utredning m. m. av i motionen angivna frågorom dalasystem i krig m. m. (yrkandet 10). 1976/77:1520av () såvitt gäller yrkandena attriksdagen hos regeringen begär snar belysning av frågan hur man skall kunna geökad uthållighet i försvarets luftbevakning, i syfte alt kunnaalarmera befolkningen då skyddsrumsplatser bör intas (yrkandet att hos regeringen begär åtgärder för attinför försvarsbeslut ge väsentligt för försvarsdebatlmellan eventuellt utredningsbetänkande och försvarsbeslut samt att regeringenäven i övrigt söker underlätta belysning av vikliga avvägningsfrågor inomtotalförsvaret (yrkandet 5). 1976/77:1521av -() och fröken () såvitt gäller yrkandena attriksdagen beslutar föriänga gällande försvarsbeslut för budgetåret1977/78 i avsikt att låta i ett sammanhang bedöma försvarsutvecklingeninkl. flygplansutvecklingen (yrkandet 2), att beslutar hosregeringen begära att försvarsutredningens FÖU 1976/77:13 16 betänkanden1976:5 och 1977:1 sänds ut på remiss lill organisationer och myndigheter(yrkandet 3). 1976/77:1522av () och fröken () såvitt gäller yrkandena attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att kommande utredningar omsäkerhetspolitiken sänds på remiss till myndigheter och organisationer(yrkandet 2), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att större delen avundertaget (angreppsfall m. avhemligas i avsikt att lå en öppnare och merinitierad försvarsdebatt (yrkandet 3). 1976/77:1523av m. fi. (vpk) såvitt gäller yrkandena 1. att avslår regeringens proposition1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsattautveckling, 2. att hos regertngen hemställer att ennedrustningsutredning tillsätts med i motionen angivna målsättningar. Grunder för toialförsvareis fortsatta utveckling För att den svenska säkerhetspolitiken skall varatrovärdig och realistisk måste den - som ett av säkerhetspolitikens medel - stödjasav ett tillräckligt starkt totalförsvar. Försvaret måste alltså även ifortsättningen svara mot de uppgifter som vår säkerhetspolitik ställer. Omvi skall kunna avvisa hot och påtryckningar av skilda slag krävs atttotalförsvaret är allsidigt sammansatt. Det kan inte accepteras brister somskulle kunna tolkas som att vi har för avsikt att söka hjälp i en hotandesituation. Liksomförsvarsministern anser utskottet att totalförsvaret skall ha sådan styrka,sammansättning och beredskap samt vara så väl förberett för krig att angreppmot skulle kräva så stora resurser och uppoffringar samt ta så lång tidatt de fördelar en angripare kan vinna med angreppet inte rimligen kan bedömasvärda insatserna. Totalförsvaretbör vara så uppbyggt att det är en hela folkets angelägenhet. Varje medborgarebör beredas tillfälle att efter sin förmåga bidra till landets försvar. Dettatillgodoses bäst om totalförsvaret även i fortsättningen bygger påtjänstgöringsskyldighet i form av värnplikt, civilförsvarsplikt m. m. och fårverksamt stöd av kunniga försvarsanställda och en omfattande frivilligverksamhet. Försvarsministernuttalar att framtida kriser och krig i allt större utsträckning kommer att påolika sätt engagera hela samhället och hela befolkningen. Totalförsvarsgrenarnamåste därför ses som delar av samhället. Utskottet delar uppfattningen att detbör vara en strävan att öka samordningen mellan FöU 1976/77:13 17 totalförsvaretsolika funktioner i samhället. 1den svåra situation som uppstår om samhället skall ställas om för kris ellerkrig måste man så långt möjligt undvika ändringar i ledningsförhållanden,organisation och arbetssätt. Enligt den s. k. tolalförsvarsprincipen bör därföreftersträvas att ett ansvar i fred för viss verksamhet följs av motsvarandeansvar i krig, om verksamheten då skall fortgå. Utskottetanser liksom försvarsministern att vi noga bör utnyttja landets gynnsammaförsvarsbetingelser. Som utskottet har utvecklat närmare i betänkandet FöU1973:22 bör i samhällsplaneringen tas hänsyn även till totalförsvarets behov. 1samband med försvarsbeslut framhöll utskottet alt delar avtotalförsvaret i mycket stor utsträckning bygger på resurser som primärt haranskaffats för fredsinriktad verksamhet och att man därför vidförsvarsplaneringen ständigt måste ge akt på hur fredsresurserna utvecklas (FöU1972:17 s. 46). Samhällets utveckling måste i huvudsak styras av medborgarnasfredstida önskemål och behov men totalförsvarssynpunkterna får inte glömmasbort vid samhällsplaneringen. Konflikter mellan olika samhällsintressen måste istor utsträckning avgöras av statsmakterna eller med ledning av riktlinjer somhar beslutats av dessa Ofr FöU 1973:22 s. 11-14). (FöU 1974:22, rskr 1974:193) har understrukit betydelsen för samhället av enökad integration mellan försvaret och det civila fredssamhället. Ettmilitärt angrepp vore del allvarligaste hotet mot vårt nationella oberoende ochställer de största omedelbara kraven på totalförsvaret. Försvar mot militärtangrepp utgör därför fortfarande den viktigaste utgångspunkten förförsvarsplaneringen. Planeringenav åtgärder för att avhålla från angrepp mot bör i första hand avseangrepp med konventionella stridsmedel. Som försvarsministern anger bör dockeftersträvas visst skydd mot ABC-stridsmedel. OmSverige blir indraget i ett framtida krig har den på alliansfrihet ochneutralitet grundade politiken inte varit framgångsrik. Vi måste då koncentreraalla tillgängliga resurser på ett kraftfullt försvar av vår frihet. Delpolitiska målet måste vara alt bringa kriget alt upphöra på ett sådant sätt altvår frihet som nation bevaras. Försvarets förmåga att hindra angriparen frånatt nå sina syften blir av väsentlig betydelse för möjligheterna att nåframgång. Civilförsvaret(befolkningsskyddet) skall i krig bereda visst skydd åt befolkningen motverkningarna av stridshandlingar. Det skall också innefatta resurser förundsättning till dem som likväl drabbas. Utöver de humanitära aspektema innebärförekomsten av ett verksamt civilförsvar betydande stöd förde totalaförsvarsansträngningarna, inte minst från psykologisk synpunkt. Utanbefolkningsskyddet skulle hot om vapeninsatser mot mål i eller vid folkrikaområden kunna tvinga fram beslut som gör andra försvarsåtgärder verkningslösa. 2 1976/77. FÖU 1976/77:13 18 I samband med krig i vår omvärid - liksom vid ettkrig som även drabbar - kan vår utrikeshandel helt eller delvis tvingasatt upphöra. För folkförsörjningen (det ekonomiska försvaret) måste behållasfredstida kapacitet inom viktiga försörjningsområden. Därutöver måste görasförberedelser för produktionsomställning och genomföras beredskapslagring avflera typer av förnödenheter. Försörjningsberedskapen vilar ytterst på detfredstida samhället och på den inneboende styrkan hos det svenska näringslivet. Liksomförsvarsministern anser utskottet att totalförsvaret bör innefatta åtgärder föratt minska konsekvenserna av fredskriser. En särskild planering för fredskrisersvarar mot både näringspolitiska och säkerhetspolitiska krav. Övrigttotalförsvar bör utvecklas enligt de allmänna riktlinjer för totalförsvaretsom anges i propositionen. Detta underiättas av den påbörjadeplaneringsverksamheten inom detta område. Utskottet vill vid sidan av detpsykologiska försvaret framhålla krigssjukvården som speciellt betydelsefullinom övrigt totalförsvar. har konstaterat stora bristerinom krigssjukvården. Dessa måste avhjälpas. Den kommitté som nyligenhar tillkallats för att utreda frågan om sjukvården i krig arbetar som ett ledi strävandena efter förbättringar,på detta område. Krigssjukvården är en församhället gemensam angelägenhet. Målet bör därför vara att man i krig får ettsamordnat och effektivt utnyttjande av alla tillgängliga resurser för hälso-och sjukvården samt för transport av skadade. Vidare bör - liksom inomtotalförsvaret i övrigt -eftersträvas klara ansvars- och ledningsförhållanden. Somförsvarsministern uttalar finns det ett behov av handlingsfrihet vid planeringoch utveckling av vårt totalförsvar. Handlingsfriheten måste innehållamöjligheter att ändra sammansättningen av totalförsvaret, inriktningen avtotalförsvarets olika delar och totalförsvarets styrka. För alt behållahandlingsfrihet måste avsättas resurser för forskning m. m. Statsmakternafastställde följande allmänna beskrivning av de politiska målen förtotalförsvaret: Totalförsvaret är en hela svenska folketsangelägenhet och skall bygga på medborgarnas personliga insatser, som förvapenföra manliga medborgare grundas på allmän värnplikt. Det skall ge uttryckför vår vilja att bevara landets frihet. Totalförsvaret skall vara så förberett för krigetatt det verkar fredsbevarande. Det skall därför ha sådan styrka,sammansättning och beredskap att ett angrepp mot fordrar så storaresurser och uppoffringar samt tar så att de fördelar som står attvinna med angreppet rimligen inte kan bedömas värda insatserna. Totalförsvaretskall snabbt kunna höja beredskapen och utveckla full styrka. Totalförsvaretskall vara så utformat att det kan motstå skilda angreppsformer och verka iolika militärpolitiska lägen. Totalförsvaretskall vara så utformat alt resurser kan avdelas för svenskt deltagande iFörenta nationernas verksamhet i syfte alt upprätthålla eller FÖU 1976/77:13 '9 återställainternationell fred och säkerhet. Under fredstid och under krig mellan främmandemakter varunder är neutralt skall försvarsmakten avvisa kränkningar avvårt territorium. Civilförsvaret jämte andra berörda grenar av totalförsvaretskall vidta åtgärder för att skydda befolkningen mot skadeverkningar på grundav krig i vår omvärld. Del ekonomiska försvaret skall bidra till alt trygga vårförsörjning om vårt land blir hänvisat till egna försörjningsresurser på grundav i vår omvärid inträffade konfiikter. Invasionsförsvar skall vara försvarsmaktens viktigasteuppgifi. Om utsätts för angrepp skall försvarsmakten möta detta och idet längsta förhindra att angriparen får fast fot på svensk mark. I varje delav landet skall bjudas segt motstånd, om så erfordras även i form av det friakriget. Civilförsvaret skall skydda befolkning och egendom mot skador avfientliga anfall samt rädda överievande vid sådana anfall. Folkförsörjningen ividaste bemärkelse skall tryggas genom det ekonomiska försvaret. En fastförsvarsvilja skall vidmakthållas och varje försök att undergräva vårmotståndsanda och tilltron till vår förmåga att motstå angreppet skallmotverkas genom psykologiskt försvar. Sjukvård, socialvård, polisväsende,kommunikationer saml annan samhällelig verksamhet skall anpassas med hänsyntill inriktningen av de samlade försvarsansträngningarna. Totalförsvarets olika delar skall samverka ochunderstödja varandra i syfte att nå största möjliga försvarseffekt. Utskottet anser liksom försvarsulredningen ochförsvarsministern alt denna beskrivning av målen för vårt totalförsvar börgälla alltjämt. Förslagen till medelsförbrukning över statsbudgetennästa budgetår för totalförsvaret framgår av följande sammanställning: (prisläge febr. Militära försvaret 10 416 Ekonomiskaförsvaret' 1 182 ' Inkl. medel över oljelagringsfonden (757 milj. Vissa uppgifter om försvarsutgifterna i ochi andra länder redovisas i bilagorna 12-15 till delta betänkande. I motionerna 249(vpk)och 1453(-)yrkasatt riksdagenskall uttala sig för en ny försvarsordning. Enligt motionen 249 bör Sverigeplanera för en billigare och till våra förhållanden bättre anpassadförsvarsorganisation. Som motiv härför anges: Den nuvarande militäruppbyggnaden är enormtkostnadsslukande och kan i längden inte bäras. Detär ett ineffektivt försvar, byggt på illusionen om att skulle kunna tillbakavisa en stormakts angrepp på dennas villkor och med en FöU 1976/77:13 20 försvarsorganisationav i princip samma struktur. 3.De krafter som verkar för fortsatt avspänning i har noterat betydandeframgångar, bl. a. bekräftade av de uppnådda resultaten vidHelsingforskonferensen.