bet · G001KrU15 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om restaurering och underhåll av kyrkobyggnader Utskottet behandlar i detta betänkande följandemotioner, vilkas behandling på förslag av kultumtskottet i betänkandet1975/76:42 uppskjutits till 1976/, nämligen 1975/76:1332 av fm Fredgardh (c) och herrGustafsson i Stenkyrka (c) vari hemställs att hos regeringen begär 1. att förordnas som huvudmanför i motionen nämnda restaurerings- och underhållsarbeten, 2. att särskilda medel ställs till förfogande förkostnadskrävande projekt av kulturhistoriskt värde, 1975/76:1359 av m. fl. (c) varihemställs att hos regeringen begär föreskrifter för restaurering ochunderhåll av kyrkobyggnader, 1975/76:1364 av i (c) och fmTilländer (c) vari hemställs att hos regeringen begär att frågan omstatligt stöd för restaurering och underhåll av kyrkobyggnader till deförsamlingar för vilka dessa kostnader är höga i förhållande tillskatteunderiaget utreds, 1975/76:1368 av herrar Schött (m) och ()vari hemställs att begär en skyndsam utredning om statsbidrag tillunderhål! och restaurering av kyrkor, I motionen 1975/76:1332 framhålls att det är ettkulturhistoriskt riksintresse att bevara och väl underhålla Gotlandshistoriskt värdefulla, i många fall unika medeltida kyrkobyggnader. För mångaförsamlingar, särskilt de små, är kyrkounderhållet en kännbar ekonomiskbelastning. En god hjälp har man haft av som lämnatbidrag av sysselsättningsskäl, men styrelsen har aviserat att bidrag ifortsättningen endast kan lämnas , i vissa kommuner 40 96. Det bhrdärför ofta så stora merkostnader för församlingarna att de inte själva kansvara för dem. Stora kulturvärden kan då gå till spillo. En restaurering kanockså vara så tekniskt komplicerad att en församling inte själv klarar av den.Det behövs statsbidrag, lämpligen genom , som också kanställa erforderiig sakkunskap till förfogande. Detta bör inte utesluta att manäven använder sig av beredskapsarbeten. bor vara huvudmanför ifrågavarande restaureringsarbeten. 1 1976/77. KrU1976/77: 15 KrU 1976/77:15 2 Tillstöd för yrkandet i motionen 1975/76:1359 framhålls bl. a. följande. Restaureringoch underhåll av kyrkobyggnader utgör en stor belastning för mångaförsamlingars ekonomi. Bidrag utgår med alltför blygsamma belopp.Riksantikvarieämbetet ger i vissa fall bidrag och kanbidra genom beredskapsarbeten. Det är i första hand mindre och ekonomiskt svagaförsamlingar som har stora problem när det gäller kyrkobyggnaders underhåll ocheventuella restaurering. Motionärernaanser att samhället i större utsträckning måste bära ansvaret och avser då med"samhället" uppenbariigen staten. I motionen åsyftas tydligen bådekyrkor som faller under fornminneslagens bestämmelser dvs. övergivna kyrkor("ödekyrkor") och kyrkor som är i bmk. Beträffande de sistnämndaavses vidare alla kyrkor oavsett deras större eller mindre intresse urkulturminnessynpunkt. I motionen 1975/76:1364 uttalas bl. a. dels attstörre resurser bör ställas till förfogande förunderhåll av kyrkor, dels att ett nytt statligt stöd bör införas till förmånför församlingar som i förhållande till sina ekonomiska resurser har högakostnader för underhåll av kyrkobyggnader. Vad slutligen beträffar motionen 1975/76:1368betonas i denna att det är en riksangelägenhet att de gotländska kyrkorna intefår förfalla utan bevaras i gott skick. Statsbidrag till underhåll ochrestaurering bör kunna utgå. Utskottet har inhämtat yttranden över motionernafrån . yttrande över motionerna 1975/76:1332 och 1975/76:1368 inhämtas bl. Riksantikvarieämbetetvitsordar de gotländska kyrkomas kulturhistoriska betydelse och redovisar i ensärskild promemoria de vård- och underhållsproblem som är förknippade medkyrkornas bevarande. Ämbetet betonar också att det för många församlingar äromöjligt att finansiera stora restaurerings- och underhållsarbeten. Eninventering av kyrkornas tekniska tillstånd såvitt gäller byggnadsstomme ochytskikt (men ej inventarier och uppvärmning) har påbörjats och beräknas blifärdig . Förhoppningen är att den skall kunna läggas till gmnd för enkostnadsberäkning och för en planering av underhållsåtgärder samt att denskall bidraga till en bättre överblick i fråga om behov av material och kunnig arbetskraft. Inventeringenbör kunna redovisa några av fömtsättningama för en kontinuerligrestaureringsverksamhet beträffande öns kyrkor. Ur kulturminnesvårdenssynpunkt är det angeläget att den kunniga arbetskraften - till vilken de äldrearbetstagarna ofta hör - kan ges stadigvarande arbete med KrU 1976/77:15 3 underhålls-och restaureringsarbeten så att deras kunskaper tillvaratas och förs vidare.Arbeten av denna typ bör således ej enbart vara beroende av kortsiktigasysselsättningspolitiska ställningstaganden. Enviktig fömtsättning för ekonomiska stödåtgärder från statens sida måste enligtämbetets uppfattning vara en planering som utgår från en övergripande syn påunderhållsarbetena. Huvudmannaskapet för planering och prioritering bör liggapå regional nivå, medan tillsyn, granskning och bidragsfördelning utförscentralt. För det regionala arbetet bör en samman-vägning ske mellan dekyrkliga, kulturminnesvårdande och sysselsättningspolitiska synpunkterna.Önskvärt vore att till den regionala verksamheten kunna knyta byggsakkunnig,som kan ge de enskilda församlingarna erforderiig hjälp i samband medprojektering och upphandling. Ämbetetdelar motionärernas synpunkter i vad avser behovet av bidrag till kyrkornasunderhåll. Det är ur kulturminnesvårdens synpunkt angeläget att vårdinsatsernablir kontinueriiga, varför en fast organisation borde finnas med uppgift attleda arbetena på olika nivåer. Med hänsyn till att regeringen tillkallatsakkunniga för utredning om formerna för stödåtgärder för vård och bevarande avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse, i vilken utredning även kyrkorna skallbehandlas, anser ämbetet att även motionerna bör överlämnas till utredningenför beaktande. Ämbetetbetonar vidare att det akuta vårdbehovet är mycket stort och ger exempel på småförsamlingar där underhållsarbeten som beräknas kosta omkring 1 milj. kr. Ämbetets anslag, som skall tillgodose kulturminnesvårdens behov ihela landet, är ej av den storieksordningen att annat än mindre bidrag kanlämnas, exempelvis till projektering eller till vissa detaljåtgärder. Ämbetetanser det synneriigen angeläget att medel ställs till förfogande för attavhjälpa akuta underhållsbehov i väntan på de ovannämnda utredningarna samtklariägganden i frågan om förhållandet kyrka-stat. Förde akuta underhållsbehoven kan särskilda medel för Gotlandskyrkor tillställasämbetet såsom föreslagits i motionen 1975/76:1332. Den ovan skisserade modellenför huvudmannaskapet kunde därvid träda i funktion. påGotland har dock redan en fungerande organisation och en för dessa speciellaarbeten kunnig arbetsledning. Ämbetet kan, med hänsyn härtill och till detkortsiktiga perspektivet, även tillstyrka en lösning enligt motionen1975/76:1882 där står som huvudman. I yttrande över motionerna 1975/76:1359 och1975/76:1364 har anfört i huvudsak följande. Debidrag kunnat ge till kyrkor för vård och underhåll hari första hand gått till vården av de kyrkliga inventarierna samt till attmöjliggöra ett bibehållande av traditionella material. Ämbetets anslag är såsmå att bidrag inte kan utgå i någon större utsträckning. KrU1976/77:15 4 hellerrealistiskt att tänka sig att skattesvaga församlingar utan stöd kan klararenoveringar i den utsträckning som flertalet kyrkobyggnader och dessinventarier kräver. Ämbetet delar alltså motionärernas synpunkter i vad avserbehovet av bidrag till kulturhistoriskt värdefulla kyrkor i bl. a. skattesvagakommuner. Ämbetet framhåller att det ur kulturminnesvårdens synpunkt ärangeläget att vårdinsatserna kan ges kontinueriigt. Det bör därför finnas enfast organisation med uppgift att leda arbetena på olika nivåer. Man bör ha enplanering som utgår från en helhetssyn på underhållsarbetena. Huvudmannaskapetför planering och prioritering bör ligga på regional nivå, medan tillsyn,granskning och bidragsfördelning utförs centralt. Ämbetet finner det angelägetatt de i motionerna framförda synpunkterna behandlas inom den nyligentillsatta utredningen om formerna för stödåtgärder för vård och bevarande avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Av de fyra motioner som utskottet behandlar i dettabetänkande gäller två - nämligen motionerna 1975/76:1332 och 1975/76:1368 -frågor om huvudmannaskap och kostnadsansvar beträffande restaurering och underhållav kyrkorna på , medan de båda andra, 1975/76:1359 och 1975/76:1364,gäller frågan om kostnaderna för restaurering och underhåll av kyrkobyggnaderöver huvud taget. Vadförst beträffar de båda förstnämnda motionerna får utskottet erinra om den i årtillkallade utredningen angående formerna för stödåtgärder för vård ochbevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Det problemkomplex sommotionärerna aktualiserat skall enligt meddelade direktiv övervägas av dennautredning som därvid skall beakta också de överiäggningar som f. n. pågårmellan företrädare för staten och om förhållandet mellan statoch kyrka. Detta innebär att det i sistnämnda motion framställdautredningsyrkandet redan är tillgodosett. Utskottet avstyrker därför motionen1975/76:1368. Utskottetär väl medvetet om de gamla Gotlandskyrkornas utomordentligt storakulturhistoriska värde och likaså om de allvariiga ekonomiska problem somkyrkornas underhåll och restaurering medför för församlingarna.Utskottet anser att det behövs ett samlat grepp om hela det problemkomplex sombevarandet av ifrågavarande kyrkor utgör. Detta kräver ekonomiska,organisatoriska och tekniska överväganden och utskottet är därför i dagens lägeinte berett att tillstyrka yrkande 1 i motionen 1975/76:1332 om förordnande avriksantikvarieämbetet som huvudman för de i motionen avsedda restaurerings- ochunderhållsarbetena. Yrkande2 i samma motion innebär att hos regeringen skall begära attsärskilda medel ställs till förfogande för kostnadskrävande projekt avkulturhistoriskt värde. Utskottet, som i sitt betänkande 1975/76:35 be- KrU1976/77:15 5 handlatfrågan om medelsanvisningen för innevarande budgetår under anslaget Vård ochunderhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefulla byggnader, anser siginte böra tillstyrka att gör den av motionärerna önskade hänvändelsentill regeringen. Utskottet avstyrker alltså motionen 1975/76:1332, yrkande 2. Debåda motionerna 1975/76:1359 och 1975/76:1364 gäller - som fömt nämnts - deekonomiska problem som är förknippade med restaurering och underhåll avkyrkobyggnader över huvud taget. Båda motionerna siktar till att åstadkomma enekonomisk lättnad för de församlingar som i förhållande till sina ekonomiskaresurser har stora kostnader för restaurering och underhåll av sina kyrkor. Utskottetavstyrker även dessa båda motioner med hänvisning till dels nyssnämndautredning, dels överiäggningarna om stat och kyrka. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionerna 1975/76:1332 och 1975/76:1368, 2. att avslår motionema 1975/76:1359 och 1975/76:1364. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i (s), (),i Agnas (m), (), i Ulfsbyn (c), (), fruFraenkel (fp), i (s), herrar (). (),(), (), fm (), herrar () ochRichardson (fp).