bet · G001JuU36 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 36 medanledning av propositionen 1976/77:124 om godkännande av den europeiskakonventionen om bekämpande av terrorism m. m. jämte motion I propositionen 1976/77: 124 har regeringen() föreslagit alt anta i proposirionen framlagdaförslag till 1. lag om ändring i lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol, 2. lag om ändring i lagen (1975:295) om användning av vissa tvångsmedel på begäran av främmande stat samtatt godkänna den europeiska konventionen om bekämpande avterrorism med det förbehåll som anges i propositionen. Lagförslagen har granskatsav lagrådet. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet lill vad utskottetanför på s. 2. I morionen 1976/77: 1598 av m. (vpk) yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa att denna tarinitiativ till att den europeiska konventionen av ombekämpande av terrorism m. m. omarbetas och konkretiseras i enlighet med deriktlinjer som anges i motionen. beslöt atttillkalla en särskild kommitté för att utreda frågor med anknytning till vissanya former av planlagda våldsdåd. Den tillkallade kommittén utarbetade ettförslag till europeisk konvention om bekämpande av terrorism som efterbehandling av för brottslighetsfrågor (ECCP) godkändes avministerkommittén och öppnades för undertecknande den 27 januari 1977.Konventionen undertecknades av liksom av övrigamedlemsstater utom och . 1 1976/77. JuU1976/77: 36 JuU1976/77: 35 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse brandbefäl eller befälhavare som avses i 9 § eller 12 §första stycket i och för tjänsten befallt, 3. uppsåtligenhindrar eller försöker hindra åtgärd som avses i 11 § eller uppsåtligenåsidosätter beslut om avspärrning som har meddelats med stöd av 11 §, 4. uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter mot 17 eller 18 §, 5. vägrar anställdsom har kallats att deltaga i övning med brandstyrka eller i räddningstjänstledighet för deltagandet, om ledigheten kunnat medgivas utan synnerlig olägenhet. Den som genom brandlarm eller påannat sätt uppsåtligen och utan giltigt skäl åstadkommer brandstyrkasutryckning eller samling dömes till böter eller fängelse i högst sex månaderoch är skyldig att ersätta därav föranledd kostnad. Vad som sägs i första stycket 1 och5 äger tillämpning också i fråga om den som enligt 12 § tredje stycket haranmodats att deltaga i räddningstjänst som avses i 1 § tredje stycket förstapunkten. Den som vid sådan räddningstjänst uppsåtligen hindrar eller försökerhindra åtgärd som avses i 11 § eller uppsåtligen åsidosätter beslut omavspärrning som har meddelats med stöd av 11 § dömes till böter. Denna lag träder i kraft . I propositionen föreslås införandei (BrB) av en ny ansvarsbestämmelse för falskt larm och missbrukav larmanordning (16 kap. 15 §). För falskt larm skall den dömas som genomoriktig uppgift att det förehgger fara för en eller flera människors liv ellerhälsa eller för omfattande förstörelse av egendom föranleder onödig säkerhetsåtgärd.För missbruk av larmanordning skall den dömas som genom missbruk avlarmanordning, nödsignal eller liknande anordning föranleder onödig utryckningav polis, brandkår, ambulans m. fl. Förslagen i propositionen har närmast föranletts av attantalet bombhot mot en anonym allmänhet ökat kraftigt . Sådanahot riktar sig oftast mot flygplatser, järnvägsstationer, varuhus,restauranger, skolor och ambassader. Även om de inte är avsedda att sättas iverket, föranleder de betydande kostnader för enskilda och för samhället genomde olika säkerhetsåtgärder som måste vidtas. BrB innehåller f. n. inte någonbestämmelse som direkt tar sikte på handlingar av angivet slag. De iblandåberopade straffbestämmelserna, olaga hot i 4 kap. 5 § och oredligt förfarandei 9 kap. 8 §, passar mindre väl och har inte utformats med tanke på gärningarav den typ det här är fråga om. JuU 1976/77: 36 3 deangivna gärningstyperna så långt det är möjligt inom ramen för eninternationell överenskommelse anses svara mot den form av brottslighet somnormalt bör betecknas som terrorism. Med anledning av vad som anförs i motionen1598 angående aktioner vidtagna av befrielserörelser ni. kan erinras omatt utländsk medborgare enligt folkrättsliga grundsatser stundom ej kan ådömasansvar för sådana aktioner (se t. ex. m. fl. I, 4:e uppl.1974 s. 111). Konventionen rubbar ej dessa grundsatser. Utskottettillstyrker att vid ratificering av konventionen förbehåller sigrätten att vägra utlämning för de med konventionen avsedda våldsgärningarna omdet aktuella brottet är politiskt. tillträde till konventionen kommerdärigenom inte att medföra inskränkning i asylrätten, eftersom gärningar somvid en samlad bedömning anses ha övervägande politisk karaktär (prop. s. 29)enligt 6 § utläm-ningslagen ej kan föranleda utlämning. Såvitt avser rätten förden som gjort sig skyldig rill terrordåd att stanna i vill utskottethänvisa till uttalanden härom i samband med behandlingen av desärskilda terroristbestämmelserna i utlänningslagen (InU 1975/76: 24 s. 28, JuU1975/76: 1 y). anförde för sin del att terrorister integenerellt borde undantas från tillämpningsområdet för de nya reglerna om asyloch verkställighetshinder utan det borde liksom tidigare ankomma på regeringenatt i varje särskilt fall bedöma om en presumtiv terrorist bör få komma ineller stanna i vårt land. Vid bedömningen måste självfallet, ansåg utskottet,utlänningens behov av skydd vägas mot vårt intresse att förebygga terrordåd.Stor restriklivitet måste dock enligt utskottets mening iakttas när det gälleratt ge en terrorist i vårt land. Beträffandekonventionens bestämmelse om inbördes rättshjälp delar utskottetdepartementschefens uppfattning att de skäl av huvudsakligen asylrättslig natursom kan åberopas mot att åtar sig utlämnings-skyldighet för poliriskabrott ej får samma aktualitet när det gäller åtagande enligt art. 8 att lämnarättshjälp oberoende av brottets karaktär av politiskt brott. Utskottet delardärför inte den av motionärerna i motionen 1598 uttalade meningen att denaktuella artikeln kan tolkas som en inskränkning i asylrätten. Konventionensslutbestämmelser, bl. a. art. 10 angående skiljeförfarande, är somdepartementschefen anför av sedvanligt slag. Skilje-förfarandereglema kan ejsåsom uttalas i motionen 1598 anses utgöra sådan begränsning i den svenskasuveräniteten att de hindrar ett svenskt tillträde till konventionen. Konventionenföranleder i övrigt ej någon erinran eller särskilt yttrande från utskottetssida. Med avstyrkande av bifall till motionen 1598 tillstyrker utskottet därförregeringens förslag att godkänner konventionen. JuU 1976/77: 36 4 Propositionen föranleder i denna del ingen erinraneller särskilt yttrande från utskottets sida. Utskottets hemställan Utskottet hemställer attriksdagen 1. avslår motionen 1976/77: 1598, 2. antar de i propositionen1976/77: 124 framlagda förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol, 2. lag om ändring i lagen (1975:295) om användning av vissa tvångsmedel på begäran av främmande stat, 3. godkänner den europeiska konventionen den27 om bekämpande av terrorism med det förbehåll som angetts i propositionen. Närvarande:fru (), fröken (), herrar i (s), Johanssoni (c), (), (), (), iKumla (s), (). (), (), (),(), () och ().