bet · G001SfU19 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 19 medanledning av propositionen 1976/77:100 i vad avser vissa anslag för budgetåret1977/78 till allmän försäkring m. m. jämte motioner Utskottet behandlar i delta betänkande de undersocialdepartementet bilaga 8 litt. B upptagna anslagen. SOCIALDEPARTEMENTETAllmän försäkring m. m. Ut skottet tillstyrker regeringens under punkterna B l-B 3 (s. 362) framlagda förslag och hemställer 1. till Försäkringsdomstolen för /78anvisar ett förslagsanslag av , 2. till för /78anvisar elt förslagsanslag av , 3. bemyndigar regeringen att vid riksförsäkringsverketinrätta en tjänst för byråchef i Fe 23/24, 4. till för /78anvisar ett förslagsanslag av . Folkpensioner.Regeringen har under punkten 8 4 (s. 42-46) föreslagit att till folkpensioner för /78 anvisa ett förslags anslag av 20 . 1detta sammanhang behandlas motionerna 1976/77:136 av m. 11 (vpk)vari hemställs 1. att hos begärutarbetande av enhetliga regler för utbetalning av vårdbidrag och beskattningav dessa, 2. att vårdbidragen lill föräldrar med svårthandikappat barn höjs till en summa motsvarande , 1976/77:184av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. attriksdagen ullalar att pensionsförbäliringarna för landets pensionärer som målsättning bör ha en höjning av utgående pensionsförmåner lill 65 96 av den genomsnittliga indusiriarbetarinkomsten. 2. attriksdagen beslutar att i syfte alt mildra eftersläpningen av kom pensationen för inträffade prisstegringar nuvarande regler ändras så att bas beloppet omräknas då den inträffade förändringen av det allmänna prisläget uppgår till mot f. n. 1<%, och anta följande förslag till ändring i I kap. 6 ! ; Lagen om allmän försäkring. I 1976/77. SfU1976/77: 19 SfU 1976/77:19 2 Inomden allmänna------------ av elt basbelopp. Basbeloppet fastställes--------- iseptember 1957. Ändring av nämnda tal måej Rir- Ändring av nämnda tal må ej för- anleda ändring avbasbeloppet, med anleda ändring av basbeloppet, med mindre talet stigit eller nedgått med mindre talet stigit eller nedgått med minsl sedan närmast fö- sedan närmast fö regående ändring av basbeloppet regående ändring av basbeloppet vidtogs. Det sålunda beräknade bas- vidtogs. Det sålunda beräknade bas beloppet avrundas till närmaste beloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. 3. att beslutar alt från och med 1januari 1978 grundpensionen för ensamstående höjs från f. n. 95 lill avbasbeloppet och från 77,5 till av basbeloppet för vardera av tvåpensionsberätligade makar och antar följande förslag lill ändring i 5 kap. 2 SLagen om allmän försäkring. 2S Ålderspension utgör, där ej annat Ålderspension,utgör, där ej an- följer av vad i andra stycketsamt nat följer av vad i andra stycket 3 och 4 S!? sägs, för år räknat/7////o/é//; saml 3 och 4 S>? sägs, för årräknat procent eller, för gift försäkrad vars eller, för gift för make åtnjuter folkpension i form av säkrad vars make åtnjuter folkpen- ålderspension eller förtidspension el- sion i form av ålderspension eller ler äger rätt till pension enligt 1 ! ; för- förtidspension eller äger rätt till sta slyckel, s/uttiosju och en halv pro- pension enligt IS första stycket, cent av basbeloppet. o/»o/j'ra oc/; en/;ö/vprocent av bas- 1976/77:254 av i m. fl. (s)vari hemställs att ullalar sig för generösare bestämmelser för rätttill handikappersättning till de psoriasissjuka. 1976/77:345av () vari hemställs 1. att begär att regeringen låterpensionärsorganisationerna få representation i indexnämnden, 2. att begär att regeringen vidtar åtgärderför all garantera pensionärerna medverkan vid fördelningen av folkhushålletstillgångar, 3. alt beslutar överlämna motionen i övrigtlill pensionskommittén och skatteulredning, 1976/77:349 av m. fl. (s) varihemställs att hos regeringen begär förslag om alt la:gen ombidragsförskott ändras så att bi- SfU 1976/77:19 3 dragsförskottkan utgå till den som inte kan få barnpension, därför att han ej har svensktmedborgarskap eller ej omfattas av konvention, men som i övrigt uppfyllerkraven all få sådan pension, 1976/77:465av m. fl (vpk) vari hemställs 1. att beslutar uttala att en ändring avreglerna enligt lagen om hustrutillägg och kommunala bostadstillägg företas,innebärande att det avdragsfria beloppet uppräknas för ensamstående pensionärtill samt för ett pensionärspar till , 2. att hos regeringen hemställer om attförslag enligt ovan utarbetas och föreläggs för beslut, 1976/77:677 av () och ()vari hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna förhandikappersättning i enlighet med vad som anförts i motionen, 1976/77:682 av () och ()vari hemställs all hos regeringen anhåller om att pensionskommitténfår i uppdrag att skyndsamt inkomma med förslag till lagtext i enlighet med vadsom anförts i motionen, 1976/77:688 av herrar i (s)ochJohansson i (s) vari hemställs att hos regeringen begär enskyndsam översyn av bestämmelserna för handikappersättning i syfte attundanröja de hinder som f. n. föreligger för att erhålla handikappersättning ienlighet med intentionerna i riksdagsbeslutet , 1976/77:695 av m. fl. (m) varihemställs att måtte besluta alt regeringen på lämpligt sätt gör enöversyn av lagen om allmän försäkring 9 kap. 3 § och lagen om pensionstillskott2 § och 2 a §, syftande till att förtidspensionärernas förmåner från den allmännaförsäkringen skall bibehållas beloppsmässigt även efter ålderspensionensinträde, 1976/77:1071 av () och () vari hemställs att hos regeringen begär förslag till en plan förgenomförande av lika folkpension oberoende av civilstånd, 1976/77:1074 av herrar i (c)och Polstam (c) vari hemställs att hos regeringen begär utredningrörande kostnader för handikappersättning till föräldrar till döva och gravthörselskadade barn , 1976/77:1076 av i m. (c) vari hemställs att ger regeringen lill känna vad i motionenanförts om slopande av inkomstprövningen av änkepension inomfolkpensioneringen, 1976/77:1298 av m. fl. (s) varihemställs, såvitt avser yrkandet 1, alt som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översyn av reglerna förhandikappersättningen. SfU 1976/77:19 4 Av yrkandena i motionen 1298 behandlar utskottet idetla betänkande endast sistnämnda yrkande. Yrkandet 2 i motionens hemställanbehandlar utskottet i betänkandet SfU 1976/77:22 och yrkandet 4 i betänkandetSfU 1976/77:15. Yrkandet 3 i motionens hemställan kommer utskottet alt pröva isamband med behandlingen av en lill aviserad propositionavseende sjukförsäkringens ersättningsregler. Folkpensionensgrundbelopp och jämställdhet mellan gifta och ogifta i folkpensionshänseende Ålderspension inom folkpensioneringen utgår fr. o.m. av basbeloppet till enstim pensionär och med 15596 av basbeloppet till två makar som båda är pensionärer. Pensionärer med ringaeller ingen ATP har utöver grundpensionen rält till pensionstillskott. Dessautgår f. n. med belopp motsvarande för ålderspensionär och förförtidspensionär av basbeloppet . Enligt riksdagsbeslut år 1974skall pensionstillskotten fram till successivt uppräknas, såall de nämnda dag, för år räknat, utgör av basbeloppet för ålderspensionäroch 90 96 av samma belopp för pensionär med förtidspension. HerrWerner m. fl. begär i motionen 184 elt riksdagsuttalande av innehåll attpensionsförbättringarna för landets pensionärer som målsättning bör ha enhöjning av utgående pensionsförmåner till 65 96 av den genomsnittligaindustriarbetarinkomsten. Om målsättningen skall vara pensionsförmåner som ståri någorlunda rimlig relation till de förvärvsarbetandes inkomster, råder -menar motionärerna - uppenbarligen en anmärkningsvärd eftersläpning islandardutvecklingen för pensionärerna. Motionärerna anser det varamest angeläget all resurser sätts in för all höja grundpensionen och att mandärvid starkare markerar inriktningen på lika pensionsförmåner oberoende avcivilstånd. Höjningen bör ske fr. o. m. den och lämpligenbestämmas till 4 96 av basbeloppet för ensamstående pensionär och lill 7 96 avbasbeloppet för vardera av två gifta pensionärer. Även och fruFrasnkel anser principiella skäl tala för jämställdhet mellan gifta och ogiftainom folkpensioneringen, och de yrkar därför i motionen 1071 att hosregeringen skall begära förslag lill en plan för genomförande av likafolkpension oberoende av civilstånd. Frågan om en förstärkning av grundpensionen inomfolkpensioneringen prövades av senast förra året.Socialförsäkringsutskottet erinrade därvid (SfU 1975/76:29)om de väsentligaförbättringar av folkpensionärernas ekonomiska situation som beslutades av 1974års riksdag (prop. 1974:129, SfU 1974:32, rskr 332) och som innebar en ickeoväsentlig uppräkning av såväl grundpensionen som pensionstillskotten. Vidnuvarande basbelopp om . utgör folkpensionen för år räknat 10 165 kr.för ensamstående pensionär och . för två gifta pensionärertillsammans. SfU 1976/77:19 5 merpensionstillskott, som utgår med samma belopp lill gifta och ogifta och som f.n. ulgör . för ålderspensionär och 5 350 för förtidspensionär.De årliga pensionstillskotten höjs fr. o. m. vid oförändratbasbelopp lill . för ålderspensionär och till det dubbla eller 6 206kr. för pensionär med förtidspension. Pensionärersom i stort sett saknar andra inkomster än folkpension och pensionstillskotthar i allmänhet rätt till skattefria kommunala bostadstillägg. I dessa fallbeskattas i regel inte heller folkpensionen. Härtill kommer att en pensionär,som vid sidan av folkpensionen har annan inkomst om högst , vidlaxeringen är berättigad lill extra avdrag med så stort belopp all någonbeskattningsbar inkomst inte uppkommer. Vid högre inkomster och vid förmögenhetav viss storlek avtrappas det extra avdraget successivt. Avpropositionen 1976/77:100 framgår att antalet pensionärer den 1 januari 1978beräknas uppgå till 1 820 000 varav 1 310 000 ålderspensionärer. Även mindreuppräkningar av folkpensionens grundbelopp skulle således komma alt medföramyckel betydande - och föga önskvärda -utgiftsökningar för staten. Motbakgrund av det anförda och då pensionskommittén enligt uppgift avseratt redovisa sina överväganden i fråga om standardsäkring av pensionssystemetavstyrker utskottet bifall lill kravet på en uppräkning av folkpensionensgrundbelopp. Utskottet avstyrker också yrkandet om elt särskiltriksdagsuttalande avseende folkpensionsförmånernas storlek. Genomvad utskottet nu anfört anser utskottet sig ha bemött också yrkandet imotionen 1071. har visserligen i olika sammanhang godtagit principenatt makar bör betraktas som i förhållande till varandra ekonomisktsjälvständiga subjekt och också gett uttryck åt den uppfattningen attprincipiella skäl med betydande styrka talar mot att pensionsförmåner differentierasmed hänsyn lill den försäkrades civilstånd. Även om enligt utskottetsmening bör vidhålla denna principiella inställning måste konstaleras alt ettgenomförande av jämställdhet mellan gifta och ogifta i folkpensionshänseendeinnebär en utomordentligt kostnadskrävande reform som måste genomförasetappvis och på mycket lång sikt. 1974års pensionsreform innebar ett betydelsefullt steg på vägen mot en utjämning avolikheterna i pensionshänseende genom den högre uppräkningen av grundpensionenför gifta pensionärer. 1 samma utjämnande riktning verkar den successivahöjningen av pensionstillskotten vilka, som tidigare nämnts, utgår med sammabelopp oavsett mottagarens civilstånd. Med hänsyn till tidigareuttalanden kan det enligt utskottets mening förutsättas att regeringen i denutsträckning som är möjlig kommer att anpassa kommande reformförslag påpensionsområdet efter principen om lika folkpensionsförmåner för gifta ochogifta. Att på förhand upprätta en särskild plan för genomförande avjämställdhet i pensionshänseende kan enligt utskottets mening inte anseserforderligt och är med hänsyn lill kostnadsaspekten knappast heller lämpligt. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall även till motionen 1071. SfU 1976/77:19 6 Beräkningav basbelopp m. m. Basbeloppet inom den allmänna försäkringen hartillkommit för att värdet av pensionerna skall bibehållas i nivå medprisutvecklingen i samhället. Basbeloppet bygger därför på konsumentprisindex,vilket beräknas på statistiska uppgifter om prisförändringar. Basbeloppetfastställs och utgör 4 000 multiplicerat med det tal som angerförhållandet mellan konsumentprisindex under andra månaden före den sombasbeloppet avser och konsumentprisindex . Föratt man skall undvika alltför täta justeringar av basbeloppet har man försettregeln om basbeloppets förändringar med en marginalspärr. Denna är uttryckt så,att en ändring av jämförelsetalet inte skall föranleda ändring av basbeloppetmed mindre jämförelsetalet stigit eller gått ned sedan närmastföregående ändring av beloppet vidtogs. HerrWerner m. fl. anser att nuvarande takt i prisstegringarna och penningvärdeförsämringenaktualiserat en tätare reglering av basbeloppet. Enligt motionärernas meningbör basbeloppet kunna ändras redan när jämförelsetalet stigit eller gått nedmed efter närmast föregående ändring av beloppet, och motionärernabegär i motionen 184 lagstiftning av sådan innebörd. Utskottetvill med anledning härav erinra om att motioner rörande enundersökning av pensionärernas konsumtionsmönster på begäranöverlämnades till pensionskommittén för behandling. När motioner i ämnet pånytt behandlades vid 1975/underströk utskottet (SfU 1975/76:44)angelägenheten av att utredningsarbetet bedrevs skyndsamt och utskottet lämnadeockså den upplysningen att kommittén med anledning av en skrivelse frinPensionärernas riksorganisation särskilt skulle komma alt beröra problemen medbasbeloppets beräkning. I avvaktan på resultatet av pensionskommitténs arbetebör enligt utskottets mening någon ändring av reglerna för nämnda beräkninginte ske. Utskottet avstyrker således bifall till motionen 184 i denna del. HerrGahrton lar i motionen 345 upp pensionärernas problem ur ett vidare perspektiv.Han anser det angeläget alt pensionskommittén med förtur behandlar de frågorinom sitt arbetsområde som sammanhänger med bl. a. folkpensionens värdebeständighet.Man bör vidare - menar han - ge pensionärsorganisationerna representation iindexnämnden vid och bereda dem möjlighet att i någonform medverka vid den årliga fördelningen av folkhushållets tillgångar.Motionären berör också folkpensionärernas beskattning. Ett absolut minimikravbör - framhåller han - vara att den som enbart har folkpension inklusivepensionstillskott jämte en rimlig extrainkomst inte skall betala någon skatt. a. pensionssystemets värdebeständighet ligger, som tidigare nämnts, inompensionskommitténs utredningsuppdrag och kommittén kommer att inom kortredovisa sina överväganden i denna fråga. SfU 1976/77:19 7 fråganom folkpensionärernas beskattning är föremål för prövning. 1972 årsskatteutredning har nämligen genom tilläggsdirektiv fållregeringens uppdrag alt utreda denna fråga. Chefen för budgeidepar-lemeniel harnyligen som svar på en enkel fråga av motionären förklarat att han gettutredningen i uppdrag att slutföra sitt arbete före utgången av november Isamband därmed uttalade han den personliga meningen att del är en riktigambition att stegvis förbättra möjligheterna att vid sidan av folkpensionen haen viss skattefri annan inkomst. På grund av det anförda saknas enligtutskottets mening anledning biträda motionärens begäran att motion skallöverlämnas lill pensionskommittén och skatteulredning. Utskottetkan inte heller dela motionärens uppfattning alt det kan anses motiverat medsärskild representation för pensionärsorganisationerna i statistiskacentralbyråns indexnämnd. I denna nämnd ingår f. n. ordförande, tillikaplaneringschef vid byrån och 11 ledamöter jämte suppleanter. Bland ledamöternaingår representanter för , . , och samtliga störrelöntagarorganisationer. Såviil utskottet kan bedöma utgör nämndens allsidigasammansättning en betryggande garanti för att pensionärernas intressen blirvederbörligen beaktade vid nämndens ställningstaganden. Någon representation organisationer kan enligt utskottetsmening därför inte anses motiverad. Utskottetvill i övrigt hänvisa till den kartläggning av de äldres situation i dagenssamhälle som f. n. pågår inom pensionärsundersökningen och som bl. a. syftartill alt tillförsäkra de äldre goda levnadsbetingelser. Utskottet framhöll isill betänkande 1976/77:12 med anledning av en partimotion från avdelvis samma innebörd som motionen 345 att pensionärerna hade möjlighet altbl. a. genom enkätundersökningar framföra sina synpunkter ipensionärsundersökningen och att man genom denna undersökning tagit ellbetydelsefullt steg mot en ökad medverkan av pensionärerna i samhällslivet.Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser följaktligen inte all del finnsanledning begära särskilda åtgärder för alt garantera pensionärerna medverkanvid fördelningen av folkhushållels tillgångar. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionen 345. För kvinnor som blivit änkor efter den 30 juni 1960utgår folkpension i form av änkepension utan inkomstprövning. Pension tillkvinnor som blivit änkor är däremot inkomstprövad. 1motionen 1076 yrkar i m. fl. all skall geregeringen lill känna att inkomstprövningen bör slopas. Motionärerna anser delfrån rättvisesynpunkt otillfredsställande att kvinnor vilka SfU 1976/77:19 8 blivitänkor före - ofta rör del sig om hemarbetande kvinnor ulanyrkesutbildning eller ens den grundutbildning som krävs inom mindrekvalificerade yrken - inte skall ha tillgång till den ekonomiska garanti somänkepensionen utgör. Fråganom slopande av inkomstprövningen av änkepension har prövats av underen följd av år. Alltsedan år 1972 har avvisat motioner i ämnet medåberopande av de utförliga - enligt utskottets mening vägande - skäl mot ettavskaffande av inkomstprövningen som anförts av pensionsförsäkringskommittén idess slutbetänkande Familjepensionsfrågor m. m. (SOU 1971:19). Dessa harutförligt redovisats i utskottels belänkande SfU 1972:2. Mot denna bakgrundoch då del, i ett läge där frågan om efterievandepensionenngens framtidautformning är föremål för utredning inom pensionskommittén, enligt utskottetinte finns anledning alt utvidga rätten till änkepension, anser utskottet sigböra avstyrka bifall lill motionen 1076. Utskottet vill avslutningsvis erinraom att inkomstprövningsreglerna innebär att änkepensionen vid nuvarandebasbelopp om . inte i något fall är konsumerad förrän vidsidoinkomster om . och ofta inte är helt avtrappad förränsidoinkomsten uppgår till ca . Hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension är inkomstprövade. Inkomstprövningen innebär att tillägget skallreduceras med en tredjedel av den pensionsberätligades inkomsi vid sidan avfolkpensionen i den mån sidoinkomsten överstiger för den som är gift 1 500 kr.och för ensamstående . Som sidoinkomst räknas inte allmänt barnbidrag,socialhjälp, ATP som föranlett minskning av pensionstillskott eller barntillägg,livränta, som avräknats mot ATP, och understöd från anförvant. HerrWerner m. fl. yrkar i motionen 465 med hänvisning bl. a. lill all nu gällandeårsinkomslgränser för inkomstprövningen fastställdes att dessagränser höjs, för ensamstående pensionär till . och för ettpensionärspar till . Sommotionärerna framhåller fastställdes årsinkomsigränserna för inkomstprövningenår 1969. Den reduktionsfaktor om en tredjedel som skall tillämpas i fråga ominkomster därutöver fastställdes emellertid 1974 och har tillämpats fr. o. m.den 1 januari 1975. Genom denna nya reduktionsfaktor torde otvivelaktigt demarginaleffekter som är en oundviklig följd av avtrappningsreglerna ha mildratsför pensionärer med relativt låga sidoinkomster. Frågan om de prövningsfriaårsinkomstgränserna har nära samband med del arbete avseende bl. a.folkpensionärernas beskattning som f. n. bedrivs inom 1972 års skatteutredning.Denna utredning har, som tidigare nämnts, erhållit budgetministerns uppdragall slutföra sitt arbete före utgången av november så att förslag kanföreläggas under SfU 1976/77:19 9 Avslutningsvis vill utskottet erinra om att enligt förslag i propositionen1976/77:100 med förslag till statsbudget för /78 (bil. 16,) möjlighet öppnas för folkpensionärer utan barn all fåslatskommunalt bostadsbidrag när reglerna för detta bidrag ger ett gynnsammareutfall än reglerna för kommunalt bostadstillägg till folkpension. För dem somhar rätt också till kommunalt bostadstillägg till folkpension skall enligtförslaget, som särskilt gynnar pensionärer med inkomster vid sidan omfolkpensionen, del slalskommunala bostadsbidraget utgå som eltulfyllnadsbidrag. Förslaget kommer att behandlas av . Pågrund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 465. Vårdbidrag tillkommer försäkrad förälder som tillhuvudsaklig del ombesörjer den särskilda tillsynen och vården av handikappatbarn. Bidraget ingår bland folkpensionsförmånerna. Detta i sin tur innebär attden som vårdar ett barn, för att komma i åtnjutande av vårdbidrag, måste varasvensk medborgare. I en familj där den förälder som vårdar barnet är avutländsk nationalitet kan vårdbidrag alltså i princip inte utgå. Vårdbidragetutgår allt efter tillsyns- och vårdbehovets omfattning och merutgifternasstoriek med belopp motsvarande hel eller halv förtidspension till ensamståendejämte pensionstillskott. Bidraget är all anse som skattepliktig och pensionsgrundandeinkomst. FruHåvik och framhåller i motionen 682 att såväl moder som fader ägerrätt till föräldraförsäkring vid barns födelse och lill sjukpenning vidarbetsoförmåga. En utländsk moder till svenskt barn har emellertid inte rälttill vårdbidrag, och detla upplevs - menar motionärerna -med rätta somdiskriminerande. De hävdar att här i riket bosatta utlänningar bör ha sammaförmåner som svenska medborgare och anser att man genom att undantavårdbidraget från de särskilda folkpensionsförmånerna bör undanröja nuvarandeolägenheter. Motionärerna begär att pensionskommittén får i uppdrag attskyndsamt inkomma med förslag lill författningsändring av sådan innebörd. Genomregeringsbeslut erhöll pensionskommittén lill-läggsdirektivavseende översyn av bestämmelserna om folkpensionsförmåner vid bosättningutomlands m. m. I uppdraget ingår bl. a. att förutsättningslöst pröva för- ochnackdelar med en anordning i form av lagfästa minimiregler för invandrares rätttill folkpension och att därvid särskilt uppmärksamma barnpensioner ochvårdbidrag för svårt handikappade barn. Chefen för har idirektiven särskilt uttalat att det kan finnas skäl anlägga skildabetraktelsesätt i fråga om olika kategorier av folkpensionsförmåner. Denav motionärerna aktualiserade frågan är således - vilket för övrigt ocksåframgår av deras motion - redan föremål för prövning. SfU 1976/77:19 10 utskottetnyligen inhämtat tillhör vårdbidragsfrågan de ämnen pensionskommittén kommeralt behandla i ett delbetänkande som avlämnas nu i vår. Yrkandet i motionen fårhärigenom anses tillgodosett, och utskottet avstyrker följaktligen bifall tilldensamma. HerrWerner m. fi. begär i motionen 136 att vårdbidraget till förälder med svårthandikappat barn skall höjas till . Motionärerna hemställer också attriksförsäkringsverket får i uppdrag alt utarbeta enhetliga regler förutbetalning av vårdbidrag och beskattning av dessa. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning att reglerna för beskattning ochutbetalning av vårdbidrag skulle kännetecknas av brist på enhetlighet. Vårdbidragetär som tidigare nämnts beloppsmässigt anknutet till folkpensionen och utgårhögst med belopp motsvarande hel förtidspension till ensamstående jämtepensionstillskott. 1 takt med att basbeloppet räknas upp ochpensionstillskotten höjs påverkas således även vårdbidraget. F. n. utgör fulltbidrag . Vårdbidraget är avsett som ettgrundläggande försörjningsslöd och som en kompensation för att en avföräldrarna i regel måste avstå från förvärvsinkomst för att vårda det handikappadebarnet. I likhet med vad som gäller i fråga om annan ersättning för utebliveninkomsi har bidraget gjorts skattepliktigt för vårdnadshavaren. En följd häravär att föräldern vid beskattningen är berättigad till förvärvsavdrag.