bet · G001KU44 · 1976-12-31 00:00:00 — FrånStatsföretags ledning har framförts att en förstärkning av Statsföretagsaktiekapital utöver den som i princip beslutats är nödvändig.Utskottet förutsätter att regeringen så snart lämpligen kan ske återkommer tillriksdagen med en fullständig finansieringsplan för 80. Medhänsyn till de stora investeringskostnader som uppbyggnaden av 80 förmed sig och projektets regionalpolitiska betydelse utgår utskottet från attriksdagen kontinuerligt hålls underrättad om hur projektet framskrider. Utskottet vidhöll således sin hemställan i detåterremitterade betänkandet (NU 1975:15). KU 1976/77:44 B 96 Utskottets två moderata ledamöter reserverade sigrörande motiveringen och ansåg att utskottets sista stycke bort ha följandelydelse: 80 är en för svenska förhållanden ovanligtstor industriinvestering. Enligt den nuvarande planeringen beräknas helaanläggningen med två masugnar vara färdigställd vid utgången av . Medhänsyn till projektets storiek och komplexitet är detta en mycket kortuppbyggnadsperiod. Redan nu står det klart att projektet drabbats av en radsvårigheter främst av ekonomisk och administrativ natur. Det är enligtutskottets mening väsentligt att en satsning av denna storiek.sordning inteutsätts för störningar. För att minska risktagandet bör projektet inte forcerasfram utan lämpligen delas upp på två etapper. En sådan uppdelning kan vara välmotiverad även med hänsyn till den påfrestning på kapitalmarknaden som enforcering av projektet innebär. De påtagliga riskerna för överhettning avregionen skulle lättare kunna bemästras genom utbyggnad över . Medhänsyn till de stora investeringskostnader som uppbyggnaden av stålverket förmed sig och projektets regionalpolitiska betydelse anser utskottet attriksdagen halvårsvis bör få en fyllig redogörelse för projektets utveckling. Iett särskilt yttrande (1 c och 1 fp) anfördes följande: Enligt vår mening är det nödvändigt att riksdagenflr full insyn i uppbyggnaden av 80. bör ges reellamöjligheter att bedöma hur ändrade förutsättningar beträffande t. ex.avsättningsmöjligheterna för verkets produkter, kostnaderna och lönsamhetenpåverkar projektet. För detta ändamål är det inte tillräckligt att riksdagenerhåller en redovisning i samband med anslagsfrågor rörande stålverket. Detfordras också att en fristående expertgrupp på vägnar följerprojektet och åriigen till näringsutskottet redovisar hur projektarbetet enligtdess mening fortskrider samt hur olika händelser påverkar projektetsförutsättningar och genomförande. Denna expertgrupp bör knytas tillnäringsutskottet och omfatta såväl företagsekonomisk expertis som företrädareförarbetstagarpar-ten. fattade beslut i ärendet den 22 maj 1975och biföll därvid utskottets hemställan. Redan före riksdagsbeslutet värdetkänt, att ett samarbete under slutet av inletts mellan NJA och () angående ett gemensamt valsverk i Luleå.Industriminister redogjorde för detta samarbete vid eninterpellationsdebatt i (riksdagsprot. 1975:45 s. II fO. Den16 kom NJA överens med om att bilda ettgemensamt företag, , för att utreda förutsättningarna för attetablera ett varrnvalsverk för breda band i . skulle basera sintillverkning på ämnen från NJA och på så sätt garantera en säker ochkontinuerlig avkastning för en betydande del av stålämnena från 80.Valsverket skulle också medföra en ökad KU 1976/77:44 B 97 tillförselav halvfabrikat till som på så sätt skulle kunna expanderainom tunnplåtområdet. Utredningarna beräknades vara klara . Imitten av offentliggjorde NJA resultaten av det fortsattaprojekteringsarbetet. hade väsentliga ändringar av planeringsförutsättningarnainträffat. förordade projektledningen en direktplaneringsmässig koppling mellan 80 och valsverksprojekten.Förverkligandet av dessa bedömdes utgöra en avgörande förutsättning för attStålverk 80 skulle kunna byggas. Detta ändrade ställningstagande motiveradesav förändrade marknadsbedömningar. Dessa hade i sin tur till stor delföranletts av energikrisens verkningar och av en mindre optimistiskuppskattning av stålefierfrågan. Projektledningen bedömde mot denna bakgrundmarknadsutvecklingen innebära ett genomsnittligt lägre kapacitetsutnyttjandeoch en större konjunkturkänslighet för stålverkets produkter än vad mantidigare antagit. Genom att knyta 80 till de båda valsverken skulleman kunna påräkna en jämnare och lönsammare ersättning än om man skulle säljahela ämnesproduktionen till externa köpare. Sammankopplingenav 80 med valsverken föranledde NJA att beräkna det sammanlagdakapitalbehovet penningvärde till 13 000 milj. kr. I löpandepenningvärde innebar detta omkring 16 000 milj. kr. 1 beloppen var inräknade dedelar av valsverken som förutsattes bli finansierade av resp. StoraKopparberg. Deförändrade förutsättningarna medförde enligt NJA att byggnadstiden förlängdestill 1984. Stålverken skulle därvid genomföras i två etapper med driftstart1979 resp. 1982. Ökningenav anläggningskostnaderna berodde enligt NJA främst på prisökningar föranläggningar och på de ökade kraven från miljövården och kompletteringarbeträffande i första hand infrastruktur för 80. Åtgärder för förbättrad arbetsmiljö och yttre miljö somkommit till efter den preliminära kalkylen låg på omkring 500 milj. kr.Merkostnaderna för infrastruktur bl. a. i fråga om distributionssystem förvatten,el, gas m. m.samt för interna transportsystem och hamnar uppskattadestill närmare 1 000 milj. kr. 80 bedömdes kostnadsmässigt ligga högre än andra liknande verk med hänsyn till de höga miljökravenoch klimatförhållandena i . Trotsde ökade kostnaderna ansåg NJA att 80 borde kunna urlönsamhetssynpunkt konkurrera med andra nyuppförda stålverk under förutsättningatt malmpriserna var konkurrenskraftiga och miljökraven inte blev väsentligthögre än för andra stålverk som uppfördes . 1november lämnade bolagels styrelseordförande och verkställande direktörsaml projektledaren för 80 en redogörelse till näringsulskol-tel. En fördjupad granskning avprojektet redovisades av NJA i en särskild KU 1976/77:44 B 98 rapporti , den s. k. februarirapporlen. Avfebruarirapporten framgick bl. a. all osäkerheten om konjunkturutvecklingen påstålmarknaden var myckel stor med särskilda svårigheter för nya stålverk. Olikakalkylallernativ gav som resultat att stålverket t. o. m. 1984 skulle medföraackumulerade föriuster på mellan 2 500 och 3 400 miljoner. skulle internräntan bli . Enbidragande orsak till de beräknade stora förlusterna under projektets första årberodde enligt NJA på den etappuppdelning som ansetts nödvändig på grund avkopplingen till de båda valsverksprojeklen. Den första etappen för stålverketskulle nämligen komma all innehålla anläggningsinvesieringar dimensionerade förstålverket i dess helhet. NJA;soch Krupps utredningar om ett gemensamt ägt valsverk i ledde till att detinte fanns förutsättningar för att lägga in detta projekt i planeringen avStålverk 80. Sammanfattningsvisgav februarirapporten vid handen, att 80 med en produktion av 4 milj.km ämnen och en samtidig satsning på två valsverk kunde komma alt ställaanspråk på betydligt mer kapital än vad tidigare beräknats. Vidare skulle deekonomiska resultaten från 80 under verkels första verksamhetsår föramed sig mycket stora ackumulerade förluster. Mot bakgrund av slutsatserna i februarirapportenägde samtal rum mellan regeringen. Statsföretag och NJA om en modifieradinriktning av projektet 80. Vid dessa överväganden utgick regeringenenligt vad som anfördes i prop. 207 i hög grad från industripolitiska ochregionalpolitiska bedömningar. Därvid spelade behovet av en starkare inhemskmetallurgisk bas för stålindustrin en stor roll. Vidare framhölls den storavikt regeringen fäste vid behovet av en industriell utveckling i Norrbotten.Industriministern angav i propositionen bl. a. de omständigheter som enligthans mening låg bakom den betydande fördyring av det ursprungliga projektet somkunnat konstateras. Marknadsutvecklingen hade förändrats, anläggningskostnadernahade ökat starkt till följd av dels prisstegringar, dels ökade krav påmiljöåtgärder och infrastruktur för stålverket. Del förändrade läget påstålmarknaden hade till stor del föranletls av den internationella energikrisen1973-74. Industriministerns slutsatser överensstämde således med NJA:sbedömning som ålergivits i del föregående. Vidtiden för propositionen, som beslöts hade staten medverkat med350 milj. kr. till finansiering av projektet. Enligt NJA:s beräkningar hade 125milj. använts för projektet och ytterligare 135 milj. kr. var uppbundna idet fortsatta projektarbetet. Av dessa 260 milj. kr. var närmare 100 milj. kr.att hänföra till muddringsarbeien, 50 milj. kr. till lunnelarbeten, 30 milj.kr. till projektorganisationer, 13 milj. kr. KU 1976/77:44 B 99 kontor,37 milj. kr. till tegel för utbyggnaden och 30 milj. kr. till övriga kostnader.Återstoden av de 350 milj. kr. beräknades vara tagna i anspråk . Denmodifierade inriktning av stålverksprojektet som föreslogs i prop. 207 innebari korthet att ett metallurgiskt centrum i , i första hand anpassat tillsvensk stålverksindustris behov, skulle byggas ut samt att denna utbyggnadskulle ge minst samma sysselsättningseffekt som angavs i prop. 1974:64,nämligen 2 300 anställda. Propositionensförslag byggde på NJA:s kalkyler, vilka i skrivelse tillregeringen ställt sig bakom och vilka i korthet innebarföljande. Imålet att skapa minst 2 300 arbetstillfällen inrymdes en strävan att bereda 7500-8 OOOanställda tryggad långsiktig sysselsättning vid NJA. Åtgärder för attfrämja sysselsättningsmålet skulle i första hand utgå från företagsekonomiskaöverväganden. Förslaget innebar vidare att NJA:s produkter primärt skulleanpassas till den svenska marknaden och därutöver till näraliggandeexportmarknader. Medhänsyn till de kraftiga föriuster NJA lidit och också beräknadeslida ansåg NJA att de resurser som samhället ställde till förfogandeföratt realiserade regionalpolitiska och industripolitiska målen borde avsebåde ämnesverket och den fortsatta produktionsapparaten inom nuvarande NJA. Denmetallurgiska kapaciteten vid NJA skulle öka med 2,5 milj. ton ämnen istället för det ursprungliga projektets 4 milj. ton. Man utgick härvid från attinriktningen på den svenska marknaden till väsentlig del skulle komma tilluttryck genom det bandvalsverk som planerats i . Hänsyn togs också till andrasvenska handelsståltillverkares väntade långsiktiga behov. Under en relativtlång övergångsperiod skulle en del av NJA:s ämnesproduktion exporteras. NJAförhandlade sålunda med kontinentala valsverksintressenter om långsiktigaleveranser av ämnen. NJA:sberäkningar utgick alltså från att det i planerade bredbands-valsverketskulle komma till stånd. Detta beräknades i sin första etapp ha ett ämnesbehovpå ca 1,5 milj. ton . Det totala kapitalbehovet för valsverket beräknadesuppgå till ca 2 000 milj. kr. och beräknades sysselsätta ca 500 personer. Departementschefenansåg att ett valsverk i var ett naturiigt led i en strukturomvandlinginom den mellansvenska stålindustrin. skulle ge nyautvecklingsmöjligheter, som skulle räcka till att trygga sysselsättningen därpå lång sikt. Det var därför motiverat med en statlig medverkan i valsverketvia NJA. Propositionenredovisade inte några detaljerade kostnadskalkyler för den aktuella utbyggnadenav NJA. Det angavs endast, att utbyggnaden kunde beräknas dra betydligt lägrekostnader än vad det förstnämnda valsverket i som tidigare planerades isamverkan med skulle ha gjort. KU 1976/77:44 B 100 förämnesverket skulle kapitalbehovet bli lägre än i del ursprungliga projektet.Minskningen skulle dock inte bli proportionell till minskningen av ämnesverketskapacitet. Kostnadsreduktionen torde dock "kunna räknas i miljarderkronor". Inteheller lönsamheten för det aktuella projektet kunde anges förpropositionen. Enligt NJA:s bedömningar borde lönsamheten i det nya projektetdock bli bättre än i det tidigare projektet. De faktorer som låg till grund fördenna bedömning var ett snabbare genomförande, samordningen mellan utbyggnadeni NJA och ämnesverket och bättre marknadsanpassning med kortaretransportavstånd till marknaden. En ytterligare förbilligande omständighet varatt det nya projektet skulle kräva väsentligt mindre -om ens några kvantiteterav den ur transportsynpunkt dyrare Kirunamalmen. Projekteringsarbetetvid NJA skulle beträffande ämnesverket inriktas på att medge leveranser underår 1981. Det skulle bedrivas så att ett detaljerat beslutsunderlag skulle kunnaföreligga . beräknades också ett detaljeratbeslutsunderlag för bandvalsverket i föreligga. NJA:sberäkning av det fortsatta rnedelsbehovet låg till grund för propositionensförslag. Enligt dessa skulle NJA intill utgången av /77 behövaytterligare ca 450 milj. kr. Vidare ansåg sig NJA behöva ett bemyndigande sommöjliggjorde att beställningar kunde utläggas med betalningar efter den 30 juni1977 intill ett belopp på 300 milj. kr. Vid sin tillstyrkan framhölldepartementschefen särskilt angelägenheten för kommun att kunna fullgörasina åtaganden i fråga om samhällelig service m. m. Sammanfattningsvis anfördedepartementschefen följande: Förutsättningarna för 80 med deninriktning som angavs i prop. 1974:64 har som jag tidigare nämnt i väsentligaavseenden förändrats. Sålunda skulle ett ekonomiskt engagemang i såväl stålverksom de båda valsverken enligt min mening ställa alltför stora krav påfinansiella resurser som högst betydande förluster skulle kunnapåräknas . Malmtillgångama i har utgjort basen för en stor del av densvenska stålindustrin. Den tekniska utvecklingen har efter hand medfört att dennorrbottniska järnmalmen fått en ökad användning. Denna malm har emellertidhittills till största delen exporterats. Att i detta läge med en malmbas iMellansverige som av ekonomiska skäl avtar i tillgänglighet ensidigt exporteraden norrbottniska malmen kan inte anses samhällsekonomiskt försvarbart. Entrygg inhemsk ämnesförsörjning är av stor betydelse för den svenskastålindustrin. Ett nytt ämnesverk vid NJA i bör tillgodose den ökning avmetallurgiska kapaciteten som är nödvändig för att stärka den svenskastålindustrins konkurrenskraft och möjliggöra ökade investeringar i såvälvalsningskapacitet som manufakturering i svensk stålindustri. Deytterligare åtgärder som kan vara nödvändiga för att göra svensk stålindustrikonkurrenskraftig studeras f. n. inom handelsstålutred- KU 1976/77:44 B 101 ningenoch den strukturulredning beträffande specialstålet som görs av . Motdenna bakgrund har målinriktningen för projektarbetet för 80formulerats, nämligen - att NJA skall genomförautbyggnaden av ett metallurgiskt centrum i i första hand anpassat tillsvenska stålindustrins behov, - att denna utbyggnad skall geminst samma sysselsättningseffekt som angavs i prop. 1974:64, nämligen 2 300anställda. Detmodifierade 80-projektet bör sålunda i första hand inriktas påproduktion för vidareförädling inom landet. Huvuddelen av ämnesproduktionenbör kunna levereras till ett bandvalsverk i vilket NJA harägarintressen. och integrerat med uppförandet av ett nytt stålverkför produktion av ämnen bör resurserna för valsning och vidareförädling inomNJA:s nuvarande ståldivision väsentligt förstärkas. Denmodifierade inriktningen av 80-projektet och ett engagemang i ettbandvalsverk kan genomföras med sammantaget betydligt lägre kapitalanspråk änvad som bedömdes nödvändigt vid en anläggning för produktion av 4 milj. tonämnen och de båda valsverk som därvid förutsattes. Föratt inte projektarbetet skall fördröjas bör ytterligare medel ställas tillNJA:s förfogande . NJA har beräknat kapitalbehovet under budgetåret1976/77 till 450 milj. kr. Statenharenligt finansieringsplanen för 80 i prop. 1974:64 tecknat aktier iStatsföretag med 175 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1974/ 75 och1975/76. Jag förordaratt staten på samma sätt under / 77 ställerytterligare 175 milj. kr. till förfogande för projektet. Enligtsamma finansieringsplan förutsattes staten utöver aktiekapitalet medverka tillstålverkets finansiering i form av lån till NJA på sammanlagt 1 300 milj. kr.på samma villkor som lokaliseringslån. Av NJA angivet kapitalbehov /77 om 450 milj. kr. bör 275 milj. kr. ställas till förfogandeav staten i form av lån på samma villkor som lokaliseringslån. Medlen börutbetalas till NJA efter prövning av regeringen i varje enskilt fall. NJAhar vidare anhållit om ett bemyndigande som möjliggör att beställningar kanläggas ut med betalningar efter intill ett belopp av 300 milj.kr. Enligt den tidigare nämnda finansieringsplanen i prop. 1974:64 skulleStatsföretag med egna medel teckna aktier i för 350 milj. kr. Detta börenligt min mening ske varigenom behovet av ett särskiltbemyndigande bortfaller. Tilldet modifierade 80-projektets slutliga utformning och till statensfinansiella medverkan utöver redan beviljade och av mig nu förordade anslagämnar jag återkomma . Jagär beredd att ställa utredningsmaterial till vederbörande riksdagsutskottsförfogande. Propositionenshemställan avsåg, att skulle 1. godkänna de i propositionenförordade riktlinjerna för fullföljande av projekteringen av enstålverksutbyggnad i , 2. till lån till NJA /77 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav 275 milj. 3. till aktieteckning iStatsföretag för finansiering av stålverket för /77 underfonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag på 175 milj. kr. KU 1976/77:44 B 102 Riksdagsbehandlingenav det modifierade 80-projektet (NU 1975/ 76:72 Vid sin behandling av ärendet hade näringsutskottettillgång till utredningsmaterial som ställts till förfogande avindustridepartementet. Liksom tidigare fick utskottet redogörelser av ledningenför NJA, av projektledaren för stålverksutbyggnaden och av verkställandedirektören i . Utskottet behandlade fem följdmotioneroch sex under den allmänna motionstiden väckta motioner. En redogörelse förnågra av dessa lämnas i det följande. Beträffandefrågan om de allmänna riktlinjerna för den fortsatta projekteringenkonstaterade utskottet att det förelåg en bred enighet om att den förändradeuppläggningen av projektet gav uttryck för en välmotiverad omprövning av deursprungliga planerna med hänsyn till de betydande ändringar iförutsättningarna för projektet som inträtt sedan planerna ursprungligengjordes upp. Avde fem följdmotionerna var fyra partimotioner som var och en gav uttryck förett samlat ställningstagande till propositionens förslag. I partimotionernauttalades kritik mot den hittillsvarande handläggningen av stålprojektet ochde successiva ändringarna av målinriktningen. Inte i någon av partimotionernagodtogs de av regeringen föreslagna riktlinjerna för fullföljandet avprojekteringen av stålverksutbyggnaden. I fiera av motionerna ansågsbeslutsunderlaget otillfredsställande. Allmänt stödde man emellertid förslagetatt 450 milj. kr. skulle anslås för det fortsatta projekteringsarbetet. Centerpartietbegärde i sin partimotion att skulle låta anstå med fastställande avriktlinjer för stålverksutbyggnaden i avvaktan på bättre beslutsunderlag. Imotionen förespråkades bl. a. en intensiv regionalpolitisk insats förvidareförädling av malmen, innefattande bl. a. uppbyggnad avverkstadsindustrin. Folkpartietföreslog i sin partimotion att man skulle avvakta med ett slutligtställningstagande till utbyggnaden till dess man fått ytterligarebeslutsunderlag men att borde uttala att en stålverksutbyggnad bordekomma till stånd inom ramen för det nuvarande NJA. Moderatasamlingspartiets partimotion angav andra riktlinjer än propositionens. a. ut på att man vid projekteringen även skulle pröva alternativ tillett stålverksutbyggande för att uppnå avsedd sysselsättningseffekt. a. sikte på ett förstatligande av hela stålindustrin samt förespråkadeatt projekteringen skulle fortsätta enligt de ursprungliga planerna. Utskottetavstyrkte motionerna i vad de gick ut på avvikelser från de i propositionenangivna riktlinjerna för det fortsatta projekteringsarbetet. Utskottet ställdesig således bakom propositionens förslag rörande den KU 1976/77:44 B 103 målinriktningför projektarbetet som industriministern hade formulerat. Utskottet framhöllatt i denna ingick att senare skulle (1 tillfälle att på grundval avett utföriigt beslutsunderiag definitivt ta ställning till stålverksprojektetsutformning. Partimotionernafrån , och moderata samlingspartiet innehöll yrkandenom åtgärder i anslutning till stålverksprojektet för ökad sysselsättning i övreNorriands inland. Utskottet instämde i att dessa frågor var angelägna samtpekade på åtgärder som redan vidtagits, t. ex. ett inlett samarbete mellanföretagarföreningen i och NJA samt åtgärder från Statsföretagssida för att skapa ytterligare sysselsättningstillfällen inom främst det inrestödområdet. Mot bakgrund härav utgick utskottet från att problemen skullebeaktas utan något särskilt uttalande från sida. I anslutning tillbehandlingen av en motion (c) om gruvbrytning i Kaunisvaara framhöll utskottetvidare beträffande sysselsättningsaspekterna att det var angeläget att fråganom utnyttjande av Kaunis-vaaramalmen kunde komma till stånd med det snarasteoch att det vore önskvärt med en offert från sida, som klart angav vilkakostnader staten skulle behöva ikläda sig för att fö en gruvbrytning ull stånd. Utskottetgodtog i sin hemställan propositionens förslag i vad avser både riktlinjer ochmedelstilldelning och avstyrkte således samtliga motioner utom den sombehandlade gruvdriften i Kaunisvaara, vilken föranledde ett yrkande omtillkännagivande av vad utskottet anfört. Till utskottsbetänkandetfogades åtta reservationer. Beträffanderiktlinjerna för den fortsatta projekteringen av stålverket ansågs i engemensam c- och fp-reservation att inte på grundval av detknapphändiga material som förelåg borde fatta ett beslut som väsentligtinskränkte framtida handlingsfrihet. Enligt reservanterna borde detfortsatta arbetet med projektet baseras på att enighet rådde om att enbetydande satsning för utbyggd stålproduktion i skulle komma till stånd.Utgångspunkt för planeringen borde vara det nuvarande NJA, vars upprustning ochmodernisering borde fullföljas genom fortsatt investeringsverksamhet.Stålverksprojektets detaljutformning skulle stå öppen för prövning, när ettfullständigt beslutsunderlag förelåg. Detta förutsatte att kostnader, tillgångpå finansieringsmedel, lönsamhetsberäkningar, sysselsättningseffekter,marknadsbedömningar osv. grundligt utreddes och dokumenterades för att kunnaredovisas för . Det ansågs vidare nödvändigt att , och isynnerhet näringsutskottet, under det fortsatta projekteringsarbetet ficktillfälle att följa utvecklingen, så att en god beredskap för det slutligabeslutet byggdes upp inom . Moderatasamlingspartiets företrädare i utskottet ansåg liksom c- och fp-reservanternaatt beslut inte fick innebära att handlingsfriheten bands eller attett realistiskt och för den närmast berörda regionen positivt beslutförsvårades eller omöjliggjordes, när frågan om stålverksutbyggnaden återkomtill för ett definitivt ställningstagande. KU 1976/77:44 B 104 temaskilde sig så till vida från folkparti- och centerreservanterna att de ansågatt flera altemativa vägar att uppnå sysselsättningsmålet måste prövas underprojekteringsarbetet. Ett av dessa alternativ skulle vara en ytterligareförädling av produkter. Vpk:srepresentant i utskottet ansåg i sin reservation beträffande riktlinjerna förprojektet att projektets ursprungliga omfång borde garanteras. Ifråga om miljöhänsyn och energihushållning yrkade företrädarna för m, c och fpi en reservation att i ett särskilt uttalande till regeringen skulleunderstryka vikten av att miljö- och energihushållningsaspekterna tillmättesstor betydelse vid planeringsarbetet och att åtgärder vidtogs för att stimuleratill vidgad forskning. Riksdagenföljde utskottet utom beträffande sistnämnda reservation, som antogs efterlottning. Utvecklingenefter 1975/riksdagsbeslut Styrelsen för NJA rekommenderade attprojektet 80 skulle uppskjutas. Man hänvisade härvid till de ändrademarknadsförutsättningar som det fortsatta utrednings- och projekteringsarbetetpåvisat.