bet · G001KU25 · 1976-12-31 00:00:00 — Om två vice ordförande utses börfullmäktige självfallet bestämma den inbördes ordningen mellan dessa, dvs. angevem som skall vara förste vice resp. andre vice ordförande. 1proposiiionen föreslås vidare -efter påpekanden från flera remissinstanser - enbestämmelse om vem som skall föra ordel i fullmäktige lill dess ordförande harvalls. Det har här ansetts lämpligast alt denna uppgift ankommer på den ledamolsom har den längsta tjänstgöringstiden och då två eller flera här lika långIjänslgöringslid den äldsie av dessa ledamöler. Ulskoilel har Övervägi om dennafråga bör regleras i kommunallagen, eller om den, såsom kommunallagsulredningenhar föreslagit, bör regleras endasi i fullmäktiges arbetsordning. Utskotlelfinner de i proposiiionen anförda skälen för all la in bestämmelsen ikommunallagen så starka att förslaget härom tillstyrks. Enligt utskottetsmening bör dock företrädesrätten utformas på motsvarande sätt som har skelt ibl. 7 kap. 8 ; regeringsformen. 1 sak innebär utskottets förslag ingenändring i förhållande lill proposiiionen beträffande vem som skall ijänslgörasom sådan inlerimsordförande. Enligtpropositionens förslag skall fullmäktige välja presidium "för varjeijänstgöringsår vid första sammanirädel under ijänslgöringsårei". Mandatperiodenslängd föreslås alltså bli densamma som , dvs. Det kan härerinrasomattkommunerna och landstingskommunerna föreslås få frihet att själva besluta ommandatjieriodernas längd för presidieposlerna i styrelsen och nämnderna (se 3kap. innebär en avvikelse fråndemokra-liulredningens förslag om förkortning av dessa mandatperioder från lill ell år. Frågan om mandatperiodens längd för fullmäk-ligepresidiernabehandlas däremol ej direki i vare sig proposiiionen eller ulredningensförslag, ulan man synes ha ulgåtl från all någol behov av ändring av nuvarandebestämmelser inte föreligger. Utskottet anser dock all denna fråga bör närmareövervägas i detta sammanhang och får anföra följande. proposiiionen föreslagna bestämmelsen skulle leda till att presidieposlernai fullmäktige, även under de år då val av fullmäktige inle äger KU 1976/77: 25 53 rum,stårobesatta undertiden mellan ijänstgöringsåreis slut och fullmäktiges förstasammanlräde. Delta framstår som mindre lämpligt. Därför har utskottet övervägtatt föreslå att föreskriften om att de åriiga valen till presidieposlernaskall ske "vid första sammanträdet under tjänstgöringsåret" slopas,varigenom fullmäktige skulle få möjlighet att under exempelvis det sistasammanträdet under ett ijänstgöringsår förrätta dessa val för det kommandeijänslgöringsårei. Enannan möjlighet, som har övervägts inom utskottet, skulle vara att införatreåriga mandatperioder för de nämnda presidieposterna. Något avgörandepraktiskt eller sakligt skäl mot en sådan nyordning torde inte finnas. De skälsom har framförts av bl. a. demokraiiulredningen för alt ha en kortaremandatperiod för presidierna i styrelsen och nämnderna, nämligen att"majoritetsväxling" skall vara möjlig, för den händelse partigrupperingarnaförändras , är självfallet inte av samma betydelse förfullmäktigepresidierna som för presidierna i styrelsen och nämnderna. Delbör emellertid observeras alt kommunerna och landstingskommunerna föreslås föfrihet att själva besluta om mandatperiodens längd för presidieposlerna istyrelsen och nämnderna. Detta har föranletls av bl. a. en omfattande kritikfrån remissinstansernas sida mot utredningens förslag om ettårigamandatperioder. Mol denna bakgrund och med beaktande av den kommunalasjälvstyrelsens principer har utskottet stannat för all föreslå att även valenav ordförande samt en eller två vice ordförande i fullmäktige skall avse denlid som fullmäktige själva bestämmer. Ulskoltel rekommenderar attpresidieposterna tillsätts för bestämd tid och inte endast tills vidare (jfrprop. s. 446). Självfallet ligger det utanför fullmäktiges kompetens att utsepresidiet för lid som inle ryms inom fullmäktiges mandatperiod. Idetta sammanhang för utskottet också framhålla all propositionens förslaginnebär att vid förhinder för samtliga presidieledamöter kan fullmäktige utseannan ledamot att för tillfället föra ordet (2 kap. 8 andra styckel).Beslämmelser om vem som i sådant fall skall föra ordet till dess tillfälligordförande har utsetts behöver dock inte tas in i kommunallagen utan bör, såsomföredragande statsrådet har anfört (prop. s. 360), regleras i fullmäktigesarbetsordning. 1 konsekvens härmed föreslår utskottet att en bestämmelse avdenna innebörd tas in i 2 kap. 30;; (35 S prop. Slutligenbör påpekas att bestämmelserna i paragrafens sista stycke avser endastprimärkommunerna varför ordet "fullmäktige" har bytts ut mot ordet"kommunfullmäktige" i utskottets förslag. 9.M14 prop.) Med hänvisning till utskottets förslag till lydelseav 3 kap. 6 n41 prop.) föreslår utskottet att den särskilda bestämmelsen isista stycket om lid- KU 1976/77: 25 54 punktenför vissa val inom inte skall omfatta val av ordförande ochvice ordförande i styrelsen. Detta torde inte innebära någon ändring i sak,eftersom del kan väntas att kommunfullmäktige i även i fortsättningenkommer alt välja presidiet vid samma tillfälle som styrelsen väljs. Ändringeni 2 kap. 9 ; är sålunda föranledd av att liksomalla övriga fullmäkiigeförsam-lingar föreslås fö frihet att bestämmamandatperioden för presidieposlerna. 10 (15 s' prop.) Utskottet föreslår att första stycket ipropositionens förslag delas upp i två stycken och alt det nya andra styckel,som gäller anslag och utsändning av kungörelse om sammanträde med fullmäktigeredigeras i enlighet med bifogade lagförslag (bilaga 1). Den i propositionenföreslagna bestämmelsen om att kungörelsen skall anslås också på annan plats änkommunens resp. landstingskommunens anslagstavla, om fullmäktige har bestämtdet, behöver enligt utskottets mening inte tas in i kommunallagen.Bestämmelsen i det (efter omnumrering) tredje stycket om att även uppgift om deärenden som skall behandlas av fullmäktige minst före sammanträdetskall införas i en eller flera tidningar, om fullmäktige har bestämt det, harviss betydelse från informationssynpunkt. Utskottet tillstyrker därför attdenna bestämmelse tas in i kommunallagen. De ändringar i övrigt som utskotlelföreslår i paragrafen är av redaktionell karaktär. Någon saklig ändring i förhållandetill propositionens förslag avses sålunda inte heller med omredigeringen avbestämmelsen i tredje stycket sista punkten om rätten för minoritet att fötill stånd kungörelse i viss tidning (se prop. s. 251-252). (16 s prop.) Utskottet anser alt frågan om suppleanternastjänstgöringsrätt i kommunfullmäktige och är av principiellbetydelse och att de grundläggande reglerna bör gälla för alla kommuner ochlandstingskommuner. Därför bör bestämmelser om tjänstgöringsrätten tas in i dennya kommunallagen och inte enbart i fullmäktiges arbetsordning. Dennaståndpunkt överensstämmer med förslaget i propositionen, liksom med demokratiutredningensförslag. Dennuvarande ordningen innebär endast att ordföranden - vid hinder för ledamoteller behörigen kallad suppleant - skall kalla in den suppleant som enligt denmellan suppleanterna bestämda ordningen står i tur att inträda. Om dennasuppleant är närvarande vid sammanträdet, inträder han utan särskild kallelse.Demokraiiulredningen har framhållit att viss osäkerhet har uppstått om denuvarande bestämmelsernas innebörd, särskilt vad gäller olika motivuttalandenom förbud mot s. k. växeltjänslgöring, och därför föreslagit att vissaklariäggande bestämmelser tas in i kommunallagen. KU 1976/77: 25 55 De i proposiiionen föreslagna bestämmelserna iförsta, andra och tredje styckena har utformats med utgångspunkt idemokratiutredningens förslag och innebär i korthet följande. Principen attvalutslaget är avgörande för suppleanternas turordning behålls och valutslagetblir också avgörande för ijänstgöringsrätten. Ordinarie ledamot skall i principalltid ha företräde till tjänstgöring framför suppleant och därför ha rätt attinträda även under pågående sammanträde, oavsett om han har anmält hinder ellerej. Det förutsätts dock att sådant inträde normalt inte bör ske under pågåendehandläggning av ett .Hrende. Suppleant skall tjänstgöra under helasammanträdet eller den del av sammanträdet som återstår, sedan han har inträtt.Ledamot som har avbrutit tjänstgöringen vid ett sammanlräde på grund av annathinder än jäv (se 2 kap. 13 si) för därefter inte tjänstgöra igen vid detta sammanträde.I ett avseende görs undantag från principen att valutslaget alltid är avgörandeför tjänstgöringsrälten. En suppleant som har börjat tjänstgöra i stället fören ledamot skall sålunda inte ersättas av en annan suppleant med förtur, somexempelvis kommer för sent till sammanträdet eller får träda tillbaka, därföratt den ledamot i vars ställe han tjänstgör inställer sig under pågåendesammanlräde. Denna regel motiveras, såsom anges i propositionen (s. 367), avpraktiska skäl. Utskottetanser också att den föreslagna ordningen för suppleanternas tjänstgöringsrättär lämplig och innebär värdefulla klargöranden beträffande den praktiskatillämpningen av reglerna. I ett avseende bör dock ett ytterligare klargörandeske beträffande innebörden av det principiella förbudet mot s. k.växeltjänslgöring. I det fall då fullmäktiges sammanträde varar i ,vilket ofta sker främst i landstingskommunerna, kan nämligen de i propositionenföreslagna bestämmelserna, strikt tillämpade, leda till att en ordinarieledamot som i början av ett sammanträde avbryter tjänstgöringen inte för någonmöjlighet att under en senare dag åter tjänstgöra vid sammanträdet. Om ocksåden tjänstgörande suppleanten tvingas att avbryta tjänstgöringen och ingenytteriigare suppleant då finns att tillgå kan det således inträffa att en platsskulle stå obesatt, även om den ordinarie ledamoten vore beredd att återtjänstgöra. Med hänsyn till utformningen av 2 kap. 19 ! ;, där regler ges om fortsattsammanträde, kan det dessutom ifrågasättas om en ordinarie ledamot i det nyssbeskrivna fallet skulle ha möjlighet att tjänstgöra ens vid elt fortsattsammanträde. En sådan innebörd av bestämmelserna skulle enligt utskottetsmening leda till inte önskvärda konsekvenser: Mot denna bakgrund föreslårutskottet elt förtydligande i 11 ); andra stycket som begränsar förbudet motåterinträde till den sammanträdesdag då avbrottet har skett (se närmare häromäven utskottets yttrande rörande 2 kap. 19 ! 111fjärde stycket har tagits in nya bestämmelser om vilken suppleant som skalltjänstgöra i kommunfullmäktige, när ingen av de suppleanter som har utsetts förden frånvarande ledamoten kan tjänstgöra. Sådana situationer kan, såsomframhålls i propositionen, väntas uppstå ibland, efter- KU 1976/77: 25 56 somantalet suppleanter är begränsat och dessa utses från samma lista som resp.ledamot (se 14 kap. 19 ;:; vallagen). Förslaget möjligt att avvika frånden listtrohet som i övrigt tillämpas och inkalla suppleant som har utsetts förannan ledamot från samma parti, i första hand suppleant från den valkrets därden frånvarande ledamoten har utsetts och i andra hand suppleant från annanvalkrets. Utskollel anser att också denna speciella regel kan motiveras avföreliggande praktiska behov och tillstyrker därför propositionens förslag äveni denna del. /2.sV(l7v; prop.) I propositionen föreslås - på grundval av ettförslag från demokratiutredningen - att för beslutförhet (i bådekommunfullmäktige och landsting) skall krävas endasi att mer än hälften avledamöterna är närvarande. Del framhålls bl. a. alt en beslutförhelsregel förfullmäkligeförsamlingarnas del har en ganska liten betydelse, i synnerhet om suppleanteralltid skall finnas (se prop. s. 254). Som skäl för att sänka det nuvarandebeslutförhetskravet från minst två tredjedelar - i de fullmäktigeförsamlingarsom har suppleanter - lill mer än hälften av ledamöterna anförs att enminoritet inte, genom att utebli från sammanträdet, bör kunna göra det omöjligtför fullmäktige att fungera. I denna fråga är remissbilden splittrad (se prop.s. Även om det i praktiken torde vara myckel sällsynt all en sådansituation inträffar, anser utskottet - i likhet med bl. a. föredragandestatsrådet och demokra-liutredningens majoritet - all en sådan formell garantimot obstruktion ändå bör finnas i lagen. Härtill kommer att enbeslutförhelsregel, hur den än utformas, torde komma all la någon verkligbetydelse endast i rena undantagsfall, eftersom man kan räkna med att debeslutande församlingarna i regel är åtminstone i del närmasle fulltaliga. Utskottettillstyrker därför propositionens förslag, som innebär att när-varokravel - merän hälften av ledamöterna - kommer att gälla inte bara när beslut skall fattasutan också vid annan handläggning, t. ex. när interpellation eller enkel frågaskall besvaras. Såsom framgår av paragrafens första stycke behålls dock dennuvarande möjligheten för fullmäktige att föreskriva ett lägre närvarokrav vidbesvarande av interpellation och enkel fråga (se härom prop. s. 369-370). 14 och 15 sS (19 och 20 sS prop.) I 2 kap. 14 >; finns bestämmelser om vilka somhar rätl att delta i fullmäktiges överiäggningar och i 15;; anges vilka somför väcka ärende hos fullmäktige, med skyldighet för fullmäktige att beslutadäri. Såsomframgår av den allmänna motiveringen föreslår utskottet en viss vidgning avmöjligheterna att väcka interpellation om förhållanden i kommunala bolag m. (se ovan s. 38-40). Detta föranleder ett motsvarande tillägg i 14 ;; andrastycket punkten 3 (jfr 2 kap. 24 s andra stycket). KU 1976/77: 25 57 föreslåsatt de särskilda bestämmelserna om borgarråd i flyttas till sistastycket. Motsvarande redigering föreslås beiräffande bestämmelsen omborgarrådens motionsrätt i 2 kap. 15 S. I denna paragraf har utskottet ipunkten 1 lagt till orden "om ej annat är föreskrivet i lag", eftersomdet i speciallagstiftningen förekommer kommunala nämnder som inle har rätt altväcka ärende hos fullmäktige; se 10 S lagen (1970:296) om social centralnämndm. m., som innebär att endast social centralnämnd men inte socialdislriktsnämnd har rätt att väcka ärende hos fullmäktige. I2 kap. 15 punkten 5 har utskottet (i konsekvens med redigeringen av 14 punkten 6 - tagit in den i propositionens andra stycke föreslagna bestämmelsenom berednings rätt all väcka ärende. Härmed avses bl. a. särskilt kommundelsorgan.Enligt utskottets mening bör bestämmelser av detta slag normalt tas in ifullmäktiges arbetsordning (jfr 2 kap. 16 s (21 s prop.) Bestämmelserna i denna paragraf om beredning avfullmäktiges ärenden har utformats så alt de i huvudsak stämmer överens medgällande regler (se prop. s. 385-386). Syftet med bestämmelserna omberedningsivång är alt inga viktiga ärenden skall få avgöras utan att de harberetts. Bestämmelseni tredje stycket om undantag från beredningsivånget har i propositionenutformats så alt beredning inte behöver ske i valärenden och inte heller iärenden om ändring av antalet ledamöter och suppleanter i styrelsen eller annannämnd. Utskotlel tillstyrker - med viss redaktionellt förtydligande -propositionens förslag i denna del. Avsiktenmed del sislnämnda undanlagd, som innebären ändring i förhållande tillgällande rätt, är all de nyvalda kommunfullmäktige och del nyvalda landstingetskall kunna ändra sammansättningen av en nämnd före valet av ledamöter inämnden. Den nya beslutande församlingen bör, såsom framhålls i propositionen,inle vara skyldig att låta sådana ärenden förberedas av de beredningsorgan somhar utsetts av den lidigare fullmäktigeförsamlingen. Ärenden om ändring inämndsammansättning måste dock väckas och kungöras i vanlig ordning (se 2 kap.10 och 15 >;). Det bör påpekas all undantaget från beredningsivånget gällerendast i fråga om ändring av antalet ledamöler, liksom av antalet suppleanter,i befintliga nämnder. Mera genomgripande ändringar i nämndorganisationen måstedäremot beredas enligt huvudregeln (se prop. s. 386). Del bör också framhållasatt även valärenden normalt bör vara beredda. Bestämmelsen i tredje stycket omundantag från beredningsivång beträffande sådana ärenden, vilken stämmer överensmed gällande rätt, lar sålunda sikte på de undantagsfall som ibland kanförekomma. 1propositionen föreslås vidare att även ärenden som avser avsägelse från uppdragsotn ledamol eller suppleant i fullmäktige, styrelsen eller annan nämnd skallkunna avgöras ulan beredning. Utskottet tillstyrker detta förslag KU 1976/77: 25 58 menanser att undantaget från beredningstvånget bör omfatta även avsägelse frånrevisor eller revisorssuppleant. 1 detta hänseende hänvisar utskottet till vadsom anförs i specialmotiveringen till 5 kap. H (63 ! Utskottetvill i delta sammanhang slutligen erinra om att det i 2 kap. 21 ! ; (26 i prop. )föreslås att möjligheterna att avgöra brådskande ärende utan krav på föregåendeberedning begränsas något i förhållande till propositionens förslag. Sådantärende skall sålunda, såsom närmare framgår av utskottets yttrande ispecialmotiveringen till 2 kap. 21 ! ;, fö avgöras endast då alla närvarandeledamöter är överens inte endast om att ärendet skall tas upp till handläggningutan också om att ärendet skall avgöras på visst sätt. 18 § (23 >; prop.) Utskollel har i den allmänna motiveringen (s.34-35) redovisat sin principiella syn på frågan om kommunala omröstningar,opinionsundersökningar och liknande förfaranden för att bland kommunens resp.landstingskommunens medlemmar klariägga dessas inställning till vissasärskilda frågor. Utskottets förslag stämmer i sak helt överens med såväl vadden enhälliga demokratiutredningen och kommunallagsutredningen har föreslagitsom vad flertalet remissinstanser har anfört. Med undantag för frågan om denformella regleringen av rätten att anlita valnämndens resurser stämmer detta isak överens även med vad som föreslås i propositionen. Till frågan omvalnämndens medverkan återkommer utskottet i det nedanstående. aktuella paragrafen, som saknar motsvarighet i de nuvarande kommunallagarna,föreslås - för att oklarhet om rättsläget skall undvikas - en uttrycklig rättför fullmäktige att, som ett led i beredningen av ett ärende som det tillkommerfullmäktige att handlägga, genom omröstning, opinionsundersökning eller annatliknande förfarande inhämta synpunkter från medlemmar i kommunen ellerlandstingskommunen. Paragrafen avser alltså mycket skiftandeberedningsåtgärder, alltifrån enklare förfrågningar och opinionsundersökningartill egentliga omröstningar. Såsom utvecklas närmare i proposiiionen (sesärskill s. 389) behöver en undersökning av opinionsläget inte omfatta allakommunmedlemmar utan den kan begränsas såväl till en viss del av kommunen resp.landstingskommunen som till ett visst urval av medlemmarna. Det närmareförfarandet vid sådana omröstningar eller opinionsundersökningar reglerasdäremot inte i kommunallagen. Det bör i stället ankomma på fullmäktige attutfärda de föreskrifter härom som anses behövliga. Detta kan, närundersökningen har karaktär av omröstning, gälla exempelvis frågor av sammaslag som de frågor som regleras i vallagen, dvs. rätten att delta iomröstningen, förfarandet vid röstning, räkning av röster etc. (se prop. Föratt undvika oklarhet om rättsläget föreslår utskottet också, i likhet meddemokratiutredningen och kommunallagsutredningen, att det direkt KU 1976/77: 25 59 avlagen skall framgå all det skall vara möjligt för kommunerna och landstingskommunernaalt, om detta anses lämpligt, anlita de kommunala valnämnderna för attgenomföra omröstningar eller andra opinionsundersökningar. Detta innebärsjälvfallet inte att bestämmelserna i vallagen automatiskt blir tillämpligavid genomförandet av sådana undersökningar. Endast om fullmäktige, närföreskrifter som sagts utfärdas om förfarandet vid undersökningen,beslutar att vissa av vallagens bestämmelser skall till-lämpas kommer detta attske. Enligt utskottets mening är det uppenbart att vissa av vallagensbestämmelser, t. ex. om poströstning, i normalfallet inte kommer att görastillämpliga vid undersökningar av detta slag. Rättenatt anlita valnämnderna bör inte heller vara oinskränkt. är numeraett i speciallag reglerat kommunalt organ, vars uppgifter framgår av vallagen.Valnämndens ordinarie uppgifter måste därför komma i första hand och delslulliga avgörandet av frågan om och i vilken omfattning nämnden skall medverkai ett visst omröstningsförfarande bland kommunens resp. landstingskommunensmedlemmar bör fattas av nämnden. Såsom kommunallagsulredningen har framhållitbör dock valnämnden kunna vägra sin medverkan endast på objektiva grunder. Ettbeslut av en valnämnd att inte medverka i en av fullmäktige önskad omröstningeller undersökning kommer också alt kunna överklagas genom kommunalbesvär. valnämndens resurserför att genomföra en omröstning eller undersökning skall fö möjlighet att göradetta bör, såsom har framhållits under remissbehandlingen, det också krävasatt vederbörande kommunfullmäktige först ger sitt tillstånd till detta.Härigenom undviks att en landstingskommun för rätt alt anlita valnämnden föratt genomföra en undersökning som i olika avseenden kan strida motprimärkommunala intressen. En uttrycklig bestämmelse härom föreslås i dennaparagraf Av formella skäl krävs också en bestämmelse om att en kommun, som gersitt tillstånd till att en landstingskommun skall få anlita valnämnden ikommunen, får rätt till ersättning för de kostnader som uppkommer. Den närmareutformningen av bestämmelsen framgår av utskottets lagförslag (bilaga 1). Utskottetför slutligen framhålla att det delar föredragande statsrådets mening att detinte kan komma i fråga att införa uttryckliga bestämmelser, som innebär attbestämmelserna i 17 kap. 8 och 9 ! ;;; om otillböriigt verkandevid röstning, tagande av otillböriig förmån vid röstning och brott mot rösthemlighetblir tillämpliga vid de opinionsundersökningar som företas med stöd av 2 kap.18 i;. Något kategoriskt uttalande om att bestämmelser aldrig kanbli tillämpliga kan å andra sidan inte heller göras i detta sammanhang. Ivilken utsträckning som de nämnda straffbestämmelserna kan bli tillämpliga bördet därför ankomma på rättspraxis att avgöra (jfr prop. s. 390). KU 1976/77: 25 60 19 i; (24 5; prop.) I denna paragraf finns bestämmelserom fortsattsammanträde med fullmäktige. I propositionen har paragrafen, efter viss kriiikfrån remissinstansernas sida, utformats på ett delvis annat sätt än enligtutredningens förslag. Sålunda krävs inte alt liden när sammanträdet beräknasvara avslutat skall sättas ul i kungörelsen (jfr 2 kap. 10 >;). I förstastyckel anknyts endast lill "dagen" för sammanträdel, varmed avsesslutdagen. Vidare skall såväl tid som plats för forlsali sammanlrädetillkännages av ordföranden, då sammanträde, som ej kan slutföras på utsattdag, inte fortsätter . Utskottet biträder för sin del det ipropositionen framlagda förslaget till lydelse av 2 kap. 19 >; (24 prop. )och vill med anledning av vissa uttalanden i propositionen (s. 392) ytterligareframhålla all ett sammanträde som utan avbrott eller efter elt kort avbrottfortsätter viss lid efter trots delta bör kunna betraktas som eltsammanlräde under "" och all de i 2 kap. 19 >; intagnabestämmelserna om fortsall sammanlräde därför inte bör tillämpas i della fall.Såsom framgår av utskottets förslag beträffande suppleanternasIjänslgöringsräll (se 2 kap. 11 ;:; andra styckel) kan della fö viss betydelsei del fall då en ordinarie ledamol har avbrutit tjänstgöringen och en suppleanihar inträtt i ledamotens ställe. I enlighei med den principiella inställningenall s. k. växeltjänstgöring under inte skall tillåtas, bör därför enordinarie ledamot inte ha rätt att återta sin plats, om samma sammanträdefortsätter också efter . 20 och 22.\s (25 och 27 ;;;; prop.) I propositionens förslag lill lagtext används såväluttrycket "vanlig röst-övervikt" (i 25 v; prop.) som uttrycket"enkel röstövervikt" (i 27! ; prop.) för all ange vad som normaltkrävs vid fattande av beslut. Kommunallagsulredningen har för sin del imotsvarande paragrafer föreslagit ullrycket "enkel pluralitet".