bet · G001KU42 · 1976-12-31 00:00:00 — Därvid bör undersökasmöjligheten att anvisa medel till dessa tidningar över ett särskilt anslag. Vidutformningen av de regler som skall gälla vid fördelningen av dessa medel börbeaktas att syftet med presstödet för dessa tidningar är detsamma som för detövriga presstödet. Därvid erhålls en garanti för att stödet endast går tillsådana projekt som är väl underbyggda och verkligen fyller en informativ ochopinionsbildande funktion. Vidare bör beaktas att dessa tidningar också kankomma att erhålla del av de stödåtgärder vilka övervägs av den nyligentillsatta tidskriftsutredningen. Det bör också övervägas att ipresstödsförordningen införa ett stadgande av vilket framgår att presstöd tilltidningar på andra språk än svenska utgår i särskild ordning. Detbör enligt utskottets mening ankomma på regeringen att besluta om i vilka formerdessa överväganden skall ske. Utskottet utgår ifrån att resultatet av denbegärda översynen kan föreligga i så god tid att anslag enligt den nyaordningen kan utgå redan från . Härvid bör det vara möjligtatt på tilläggsbudget uppföra ett anslag för /77. Storleken pådetta anslag får bli beroende av de tidigare nämnda övervägandena. anfört i denna fråga bör ges regeringen till känna. I en reservation (4 c) hemställdes att riksdagentill stöd till tidningar på annat språk än svenska under trettonde huvudtitelntill åtgärder för invandrare utöver tidigare anvisade medel skulle anvisa . samt ge regeringen till känna vad utskottet anfört beträffande presstöd KU 1976/77: 42 20 tilltidningar på annat språk än svenska. Imotiveringen anförde reservanterna att den del av utskottets betänkande sombörjar med orden "Det bör enligt" och slutar med orden"regeringen till känna" bort ersättas av följande text: Det bör enligt----- överväganden skall ske. Den avutskottet bo- gärda översynen bör ske med största skyndsamhet. Sit-jationen för många invandrartidningar är dock redan nu så besvärlig att det i av vaktan på den nya utredningens resultat är nödvändigt a-1 ställa ytter ligare medel till förfogande för dessa tidningar redan fr. o. m. det nya budgetårets början. Imotionen 1975/76: 2300 av m. fl. (c) föreslås utöver det belopp somangetts i budgetpropositionen 1975/76: 100 att ytterligare 1 milj. kr. böranvisas för projektstöd till' i utgivna tidningar och tidskrifter påfrämmande språk. Utskottet finner motionsförslaget välmotiverat och anslutersig till detsamma. Med hänsyn till att stora invandrargrupper givits rösträtt ide kommunala valen framstår det som nödvändigt med en omedelbarförstärkning av detta tidningsstöd. Därmed ökas fömtsättningama för ennyanserad och allsidig valdebatt bland olika invandrargmpper. Medlen bördisponeras av invandrarverket i enlighet med redan gällande ordning. anfört i denna del bör ges regeringen till känna. I två reservationer (2 m, 1 fp) hemställdes attriksdagen skulle uttala att tidningar på annat språk än svenska skall i frågaom presstöd behandlas på samma sätt som tidningar som utkommer på svenskaspråket. Reservanten (fp) anförde: Diskrimineringen av invandrartidningarna måsteupphöra. De tidningar som i övrigt uppfyller förutsättningarna för presstödskall som invandrarverket framhållit ges detta oavsett på vilket språk deskrivs. har i en reservation till inrikesutskottets betänkande InU1975/76: 36 om invandrarpolitiken föreslagit en förstärkning av det stöd somutgår till tidskrifter som ges ut av olika invandrargrupper. Enligt vår meningskall detta stöd reserveras till de organ som inte uppfyller förutsättningenför presstöd. Utskottsmajoritetens förslag att mi skjuta på lösningen av dennafundamentala rättvisefråga genom ytterligare utredning är bara ett nytt försökatt i det längsta upprätthålla en snål särbehandling av dessa tidningar(reservation nr'9). Reservanterna(2 m) anförde: Behandlingen av tidningar på annat språk än svenskaär ett belysande exempel på hur ett selektivt presstöd kan utnyttjas så att detdiskriminerar vissa tidningar. Utskottsmajoriteten är inte heller bereddatt ge invandrartidningar ett presstöd av samma omfattning som de svenskspråkigatidningarna. Frågan om diskrimineringens upphörande behöver inte utredasytterligare. Det räcker med att ange i presstödsförordningen att presstöd skallutgå till tidningarna oavsett på vilket språk de utkommer. inhämtade yttrande rörandemotionerna från inrikesutskottet. I sitt yttrande (InU 1975/76: 3y) anfördeihrikesutsköt- KU 1976/77: 42 21 tetatt det inte hade något att erinra mot att en undersökning gjordes av ensamordning av det allmänna presstödet och det speciella stöd till invandrartidningarsom hanteras ay invandrarverket. Utskottet framhöll att om en ny ordninggenomfördes redan under nästa budgetår får detta återverkningar för anslagetÅtgärder för invandrare. Denna konsekvens bör i så fall övervägas isammanhanget. Iavvikande mening (4 c) anfördes att invandrartidningarna under mellantidentills det nya stödet genomförts inte skulle vara sämre ställda än annan press.De medel som stod till invandrarverkets förfogande för det aktuella ändamåletborde därför ökas med 1 milj. kr. annan a-wikande mening (2 m, 2 fp) anfördes att tidningar som uppfyllerkraven för presstöd bör få detta oavsett på vilket språk de trycks. Vid sidanom det allmänna presstödet kan det finnas behov av att stödja publikationer somges ut av olika invandrargrupper och språkliga minoritetsgrupper och som inteuppfyller förutsättningarna för allmänt presstöd. Särskilt stöd bör därförkunna utgå över anslaget Åtgärder för invandrare. beslöt ienlighet med förslag. I budgetpropositionen hemställs att skall"till för /78 anvisa ett förslagsanslagav . Presstödsnämndenhar till uppgift att fördela det statliga stödet till dagspressen. Därutöveråligger det presstödsnämnden att följa och analysera den ekonomiskautvecklingen för olika tidningsgrupper och övriga väsentliga förändringar inomdagspressen, att rapportera om utfallet av de presstödjande åtgärderna och omförändringar inom tid-ningsägandet. Propositionen1976/77: 99 De i propositionen 1976/77: 99 föreslagnastödåtgärderna föranleder en utökad verksamhet för presstödsnämnden. Med hänsynhärtill hemställs i propositionen att skall "7. tillPresstödsnämnden för /78 under åttonde huvudtiteln utöver iprop. 1976/77: 100 bil. 11 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare 400 000kr. Skattpå annonser och reklam Propositionen1976/77:99 .- Enligt lagen (1972: 266) om skatt på annonser ochreklam utgör annonsskatten för annonser i dagspressen och för andraannonser KU 1976/77: 42 22 av vederlaget exkl. skatt. återbetalar dock en så stor delav erlagd skatt som svarar mot en skattepliktig annonsomsättning om högst 3milj. Dessa återbetalningsregler det skattefriagrundavdraget erbjuder därmed en skatteåterbäring med upp till 180 000kr. för allmän nyhetstidning och . för populär- eller facktidning. Ipropositionen föreslås att det skattefria grundavdraget höjs till 6 milj. kr.Detta innebär enligt propositionen att drygt 100-talet tidningar får en höjdåterbäring. För drygt hälften av dessa blir återbäringen dubbelt så stor somf. n., och för resten skulle följden bli inte endast viss höjning avåterbäringen utan också att skyldigheten att inbetala skatt kan falla bort. Ipropositionen hemställs sålunda att skall "anta förslaget tilllag om ändring i lagen (1972: 266) om skatt på annonser och reklam". Vid 1975/begärdes i en motion (fp,m) att skulle besluta att upphäva skatten på annonser och reklam.Skatteutskottet avstyrkte i sitt betänkande (SkU 1975/76: 38) motionen. I enreservation (fp) yrkades bifall till motionsyrkandet. Medanledning av propositionen 1975/76: 131 om statligt stöd till dagspressenbegärdes i en motion att skatten på annonser och reklam skulle upphävas. I enannan motion hemställdes att, i det fall detta yrkande skulle avslås, detskattefria grundbeloppet skulle höjas till 5 milj. kr. I en tredje motionyrkades på en utredning om reklamskattens avskaffande. Konstitutionsutskottetavstyrkte i sitt betänkande (KU 1975/76; 46) motionerna med hänvisning till attförslaget att avskaffa annonsskatten redan avstyrkts av skatteutskottet underdåvarande . I en reservation (2 m) hemställdes om en skyndsamutredning rörande avskaffande av reklamskatten. I en annan reservation (fp)hemställdes att skulle besluta att upphäva annonsskatten. I en tredjereservation (fp) yrkades att under förutsättning av avslag på denandra reservationen skulle besluta om en höjning av det skattefriagrundavdraget till 5 milj. kr. beslöt ienlighet med förslag. Utredningrörande annonsbladens inverkan på dagstidningarnas ekonomi I motionen 1976/77: 232 av iÄngelholm m. fl. (s) hemställs "att hos regeringen anhåller atten utredning tillsätts med direktiv att utreda vilken inverkan annonsbladenhar på dags- KU 1976/77: 42 23 tidningarnasekonomi samt att föreslå lämpliga åtgärder för att motverka eventuellanegativa effekter på seriös tidningsutgivning". Imotionen anförs att annonsintäkterna utgör en väsentlig del av tidningarnasekonomi. Det finns därför anledning att se med oro på annonsbladens växandeantal. Genom att dessa inte har några journalistiska ambitioner har de ingaeller mycket begränsade redaktionella kostnader. Det uppstår därigenom enkonkurrens på olika villkor mellan dessa och dagstidningarna om annonsörerna.Denna utveckling kan leda till att tidningarnas möjlighet att basera sinekonomi på annonsmarknaden försämras. Behovet av direkta stödåtgärder frånsamhällets sida ökar därigenom ytterligare. Frågan om annonsbladens inverkan pådagstidningarnas ekonomi har uppmärksammats i olika sammanhang. Vid 1975/76 årsriksmöte anförde i denna fråga (KU 1975/76: 46): Frågan om annonsbladens betydelse för tidningarnasekonomi har uppmärksammats i olika sammanhang. ansåg att statsmakternanoga bör följa utvecklingen på detta område och vidta åtgärder om detekonomiska underlaget för dagspressens redaktionella utveckling skulle hotas.Vid remissbehandlingen av utredningens förslag delade flertalet remissinstanserdenna uppfattning. Även tidningsbranschen har ägnat frågan stor uppmärksamhet.Tidningsutgivareföreningen har t. ex. uttalat att medlemsföretag inte bör geut annonsblad som konkurrensmedel gentemot andra reguljära tidningar. Enligtpropositionen bör tidningarna bl. a. försöka att möta konkurrensen från annonsbladengenom olika samarbetsåtgärder. Somframhålls i propositionen bör frågan om annonsbladens utveckling ävenfortsättningsvis följas med uppmärksamhet. Enligt utskottets mening är detta enväsentlig uppgift för presstödsnämnden. Nämnden bör få i uppdrag att följautvecklingen på detta område och att redovisa sina erfarenheter för regeringen. Som framhöll i sittbetänkande rörande en förstärkning av presstödet vid 1975/ärdet i första hand pressens betydelse för att vidmakthålla och fördjupa detsvenska folkstyret som motiverar ett statligt stöd till dagstidningarna.Pressen och övriga m.assmedier har en vhal betydelse för att upprätthålla enfortlöpande kommunikation mellan förtroendevalda och övriga medborgare liksommellan olika fackliga, ideella och andra gmpper i samhället. Massmedierna germedborgama en stor del av den information som är nödvändig för att de skallkunna ta ställning till aktuella samhällsfrågor. Massmedierna har också viktigauppgifter som granskare av den verk- KU 1976/77: 42 24 samhetsom bedrivs inom olika delar av samhället. För kommunikationen inom och mellanolika organiserade samhällsintressen är särskilt dagspressen och de olikaorganisationstidskriftema av avgörande betydelse. Genomdet statliga presstöd som införts och däreftersuccessi-vt byggts ut har tidningsdöden i vårt land i stort sett avstannat.Produktionsbidragen till lågtäckningstidningama har härvid varit av särskildbetydelse. Genom samdistributionsrabatten har betydande rationaliseringar ochkostnadsbesparingar uppnåtts för samtliga tidningstyper. Det infördaetableringsstödet kommer att skapa förbättrade möjligheter för olika gmpper attskapa egna språkrör av typen fådagarstidning. Genom ökad produktionssamverkan till vilken statligt stöd kan utgå har tidningama möjligheter att ytterligarerationalisera sin verksamhet. Underbehandlingen vid föregående av regeringens proposition med förslagtill ökat statligt stöd till dagspressen uppmärksammade konstitutionsutskottetockså den svåra situation som flertalet av organisationstidskriftema befinnersig i. I propositionen redogjordes för den då tillsatta tidskriftsutredningenvilken hade till uppgift att överväga olika möjligheter att skapa ett stöd tilldistributionen av vissa tidskrifter. Enligt utskottet var det angeläget med enskyndsam översyn av möjligheterna att stödja tidskrifter som ges ut av olikaideella och fackliga organisationer. Motbakgnmd av organisationstidskriftemas stora betydelse för samhällsdebatten ochde stora kostnadsökningama föreslår regeringen i propositionen1976/77: 99 att ett statligt stöd skall inrättas till utgivningen av dessa tidskrifter.Förslaget bygger i allt väsentligt på tidskriftsutredningens förslag. Utskottetbehandlar i detta betänkande propositionen med följdmotioner samt förslagen ibudgetpropositionen (1976/77: 100) angående presstödjande ändamål. två motioner som väckts under den allmänna motionstiden vilka berör hithörandefrågor. I budgetpropositionen hemställs att tillstöd till dagspressen för /78 skall anvisa ett förslagsanslag av189 milj. kr. Till Pressens lånefond föreslås ett investeringsanslag av 15 mUj.kr. I propositionen 1976/77: 99 föreslås dels vissa ändringar i grunderna församdistributionsrabatten till dagstidningarna, dels att anslaget tillpress-stödjande ändamål med anledning därav skall höjas med 18 milj. kr. Syftet var att med hjälp avrabatten stimulera tidningarna till ökad samdistribution för att därmed bl. a.uppnå totalt sett lägre distributionskostnader. Samdistributionsrabatten haruppnått sitt syfte. KU 1976/77: 42 25 deltarmed ett undantag samtliga abonnerade flerdagstidnuigar i systemet. Rabattenutgår f. n. med per samdistribuerat exemplar. I propositionen föreslåsen differentierad höjning av rabatten som innebär att den höjs till sex öreför de första 10 000 000 årsexemplaren och tUl för exemplaren mellan10 000 000 och 21000 000. För exemplaren dämtöver bör rabatten enligt förslagetvara oförändrad . Vidare föreslås vissa skärpningar av reglema förrabatten. Enligt de föreslagna reglema kommer den s. k. likaprisprincipenendast att gälla de tidningar som har undertecknat förbindelse att avstå frånegen distribution inom alla områden där rabatterad samdistribution förekommerresp. att överlämna hela distributionssystemet till postverket eller ettdistributionsföretag. Sedanrabatten senast höjdes har distributionskostnaderna ökat med 100 %.Enligt presstödsnämndens beräkningar har rabattens andel av de totaladistributionskostnaderna minskat från till . Enligt nämnden kanman inte bortse från riskema för att i vart fall de störrehögtäckningstidningarna vid en utebliven höjning kan överväga en återgång tilldistribution i egen regi på utgivningsorten. Detta skulle enligt utskottetsmening vara en olycklig utveckling. Den höjning av samdistributionsrabatten ochden skärpning av reglema som föreslås i propositionen synes med hänsyn härtillvälmotiverad. Utskottet tillstyrker sålunda propositionen i dessa delar. Underutskottsbehandlingen av propositionen har utskottet uppmärksammats påförhållandet att de nuvarande reglema visserligen utesluter s. k. annonsbladfrån möjligheten att erhålla samdistributionsrabatt men ändå ger dessamöjlighet att delta i samdistribution. Enligt utskottets mening bör regeringenvid översynen av presstödsförordningen (1976: 336) överväga ett förtydligandeav reglerna på denna punkt. Eftersom syftet med samdistributionsrabatten är attstödja den reguljära pressen bör av förordningen klart framgå att fördeltagande i samdistribution erfordras att deltagande tidnings upplaga är ihuvudsak betald och att priset är skäligt. Detta bör ges regeringen till känna. Imotionerna 1976/77: 1472 och 1976/77: 1509 hemställs att skall uttalaatt produktionsbidragen till dagstidningarna bör räknas upp. Enligt utskottetsmening har presstödet varit framgångsrikt för strävandena att bevaraen mångfald på tidningsmarknaden. Den snabba kostnadsutvecklingen skapar dockstor oro. Det är nödvändigt att tidningama möter denna med kraftfulla insatseri kostnadsbesparande syfte. En ytterligare uppräkning av produktionsbidragenkommer trots sådana åtgärder att bli nödvändig. De goda resultaten avsamhällets presstöd kommer endast att kunna bevaras genom en fortsattkombination av selektiva och generella stödåtgärder. Merparten av stödet måsteäven fortsättningsvis gå till de lågtäckningstidningar som bl. a. på grund avunderläge på annonsmarknaden inte kan täcka sina utgifter KU 1976/77: 42 26 genominkomster från tidningsrörelsen och som därför är beroende avproduktionsbidragen för sin fortsatta existens. Utskottet fömtsätter attregeringen har sin uppmärksamhet riktad på dessa frågor även utan någotsärskilt uttalande från . Med vad utskottet anfört är motionerna idenna del besvarade. I propositionen 1976/77: 99 föreslås somframhållits att ett statligt stöd skall införas till organisationernastidskrifter. Stöd skall utgå dels till medlemsblad, dels till tidskrifter somär organ för religiösa, nyktei-hetsfrämjande, politiska, miljövårdande,idrottsliga, försvarsfrämjande organisationer samt organisationer somföreträder handikappade eller arbetshindrade. Stödet föreslås vidare omfattapolitiska tidskrifter vilka utan att vara organ för politiskt parti ändå har ennära anknytning till ett parti. Den avgränsning av kretsen stödberättigadetidskrifter som föreslås ansluter i allt väsentligt till den gränsdragning somredan tidigare gjorts i fråga om befrielse från mervärdeskatt. Stödetskall enligt propositionens förslag utgå med ett fast bidrag på 2 500kr. Därutöver bör för de första 300 000 årsexemplaren utgå ettbidrag med /exemplar. För exemplar därutöver utgår ett successivtavtrappat stöd. För årsexemplar över 10 milj. utgör stödet per exemplar.Enligt förslaget höjs bidraget för tidningar med mellan 10 och 15utgivningar och för fler utgivningar. Bidraget utgår i huvudsakendast till tidskriftsexemplar som distribueras som utgivarkorsband.Undantagna från stöd är tidskrifter som ges ut av lokalt eller regionaltverksamma organisationer. Deti propositionen föreslagna stödet till organisationstidskrifter har föranlettett flertal motionsyrkanden. I motionen'1470 hemställs att medavslag på propositionen skall anhålla hos regeringen om en ny utredning. Imotionen 1509 hemställs om en utredning i syfte att trygga utgivningen avtidskrifter med liten upplaga, med lokal utgivning eller med specielladistributionsproblem. I motionerna 1471, 1492 och 1496 föreslås att kretsenstödberättigade tidskrifter vidgas så att även tidskrifter förkonsumentintressen omfattas av stödet under förutsättning att upplagan tillminst distribueras som utgivarkorsband. I motionerna 1472 och 1494 tas uppfrågan om stöd även till regionala och lokala organisationers tidskrifter:Grundbidraget föreslås i motionerna 1493, 1507 och 1509 höjt till . Imotionen 1493 föreslås vidare en årlig automatisk höjning av stödet sommotsvarar skillnaden mellan ökningen av kostnaderna för postdistribution avtidskrifter och kostnadsindex. Motionärerna förordar också en ändring ireglerna för hur annonsvolymen i tidskrifterna skall beräknas. I motionen 1495föreslås att även tidskrifter som distribueras som masskorsband skall kunna KU 1976/77: 42 27 I motionen 1506 föreslås att sparfrämjande organisationer skall erhållastöd till distributionen av tidskrifter via skoloma. Slutligen tas i motionen1508 upp frågan om tidskriftsstöd skall kunna utgå även till periodiskpublikation som utges av stiftelse. Avvad utskottet inledningsvis anfört framgår att ett statligt stöd tillorganisationernas tidskriffsutgivning är en angelägen reform. Tidskriftsutredningenoch pressutredning har visat på framför allt de organisationsanknutnatidskrifternas stora betydelse för den demokratiska processen i vårt samhälle.Fria och självständiga organisationer, som fungerar som bärare av idéer, är engaranti för en mångskiftande och allsidig debatt. Tidskrifterna spelar encentral roll för organisationernas hela verksamhet. Det är med hänsyn härtillav stor betydelse för samhällsdebatten att olika organisationer har möjlighetatt fortsätta utgivningen av sina tidskrifter. Som framhålls i propositionen1976/77: 99 skulle inskränkningar eller nedläggningar av folkrörelsernastidskrifter få mycket allvarliga följder för debatten i det svenska samhället,såväl genom det tomrum i presskåren som ett nedlagt språkrör skulle efterlämna,som genom de följder detta skulle få för organisationens hela verksamhet. Tidskriftsutredningensanalyser av organisationstidskriftemas ekonomi visar att kostnadsökningarnaunder varit mycket kraftiga. Organisationerna har i många fall möttdenna utveckling med rationaliseringsåtgärder, formatminskningar osv. Vid1975/beslöt att den subvention tilltidningsutgivning, som postverkets underskott i tidningsrörelsen inneburitskall avvecklas successivt. hotar den fortsatta kostnadsutvecklingen inteminst på distributionssidan hela utgivningen av ett stort antal tidskrifter.För att förhindra en sådan utveckling måste de nya statliga stödåtgärdernakomma organisationerna till del utan ytterligare dröjsmål. Utskottettillstyrker sålunda att ett statligt stöd till organisationstidskrifternainförs i enlighet med propositionens förslag. Utskottet vill dock i dettasammanhang, liksom föredraganden i propositionen, framhålla att effekterna avstödet måste bli föremål för största uppmärksamhet. Stödet innebär insatser avett helt nytt slag på ett nytt område. Det kan inte uteslutas att reglernasedan de tillämpats i praktiken någon tid kommer att behöva revideras i vissaavseenden. Med hänsyn härtill är det väsentligt att presstödsnämnden vid tillämpningenuppmärksammar de behov som kan finnas att överarbeta stödbestämmelserna iolika avseenden och att regeringen, så snart tillräcklig erfarenhet föreligger,genomför en översyn av tidskriftsstödet och tar de initiativ till ändringarsom därvid visar sig önskvärda. Iett avseende bör enligt utskottets mening en komplettering göras redan nu i deföreslagna reglerna. I motionerna 1471, 1492 och 1496 påpekas att denföreslagna avgränsningen av kretsen stödberättigade KU 1976/77: 42 28 tidskrifterkan få konsekvenser för konkurrensförhållanden meUan tidskrifter av likartadkaraktär där bara den.ena är utgiven.av en organisation och därmedstödberättigad. Motionärerna hänvisar till tidningen vilken inteblir stödberättigad som den konkurrerar med flera folkrörelseägdatidningar med en stor andel konsumentupplysande innehåll. framhållit befinner sig organisations- ochfolkrörelsetidskriftema som regel inte i upplagekonkurrens med andratidskrifter inom sitt område. Fackpressen torde därför i allmänhet inte skadasav det stöd som föreslås utgå till organisationstidskrifter. I enstaka fallfinns emellertid risker för icke avsedda störningar i kon-kurrensförhållandenamellan tidskrifter med likartat innehåll och jämförbar inriktning. Ettomfattande stöd till fyra av de fem tidskrifter som enligt NSI:s klassificeringbetecknats som konsumentfackpress skulle sannolikt få sådana effekter. I defall då ett omfattande stöd till en eller flera organisationstidskrifter ledertill en allvarlig snedvridning av konkurrensförhållandena bör enligtutskottets mening bidrag efter enahanda regler kunna utgå även till eljest ickebidragsberättigade tidskrifter. Ett sådant stöd bör dock inte kunna utgå medhögre belopp än vad som kan komma någon av de jämförbara organisationstidskrifternatill del. Vad utskottet anfört i deima del bör ges regeringen till känna. Medvad utskottet ovan anfört är syftet i motionerna 1471, 1492 och 1496 i alltväsentligt tillgodosett. En konstruktion av stödregler i enlighet medmotionernas förslag är enligt utskottets mening olämplig av principiella ochpraktiska skäl.