bet · G001AU32 · 1976-12-31 00:00:00 — I motionen 1263 yrkar () att hos regeringen skall begära förslag om utvidgadarbetsdemokratisk experimentverksamhet i de statliga förelagen. Det ingår i de uppgifter som statsmakterna tilldeladeStatsföretag alt främja arbetstillfredsställelse och medinflytande för deanställda. utförs också ett arbete med deninriktningen i de statliga företagen. driver parterna på denstatliga arbetsmarknaden gemensamt för statsägda bolag för attfrämja utvecklingen inom del företagsdemokratiska området. Rådet är huvudmanför olika projekt vilka enligt överenskommelse mellan parterna i första handskall beröra följande huvudområden: åtgärder förökat inflytande till den direkt berörde anställde som individ åtgärder förökal inflytande i frågor som berör de anställda som grupp åtgärder förökat inflytande i frågor som gäller företagets ledning. Enligt utskottets uppfattning ärdet parternas sak att inom ramen för gällande lagstiftning ta initiativ tilloch driva projekt av det slag motionären tänker sig. Detta gäller naturligtvisi särskilt hög grad efter medbestämmandelagens tillkomst. Med hänvisninghärtill och till vad ovan i övrigt anförts avstyrker utskottet molionsyrkandet. 1. beträffandeprinciperna för arbetsrättsreformen att avslår dels motionen 1976/77:907, utom såvitt angår 32 och 57 §§ medbestämmandelagen, dels molionen 1976/77:562, 2. att riksdagenmed avslag på motionerna 1976/77: 540, 1976/77 907 i fråga om 32 och 57 §§medbestämmandelagen, 1976/77 1609 samt 1976/77: 1610 antar det i proposilionen1976/77 137 framlagda lagförslaget, 3. beträffandeutredning om en ny aktiebolagslag att motionen 1976/77: 335 inte föranledernågon åtgärd, 4. beträffandeutredning om vissa föreningsrättsliga frågor att avslår motionen1976/77: 544, yrkandet 1, 5. beträffandeuppskovsreglernas tillämpning vid central förhandling att avslårmotionen 1976/77: 544, yrkandet 2 i motsvarande del, 6. beträffanderegler om information och tystnadsplikt atl avslår molionen 1976/77:544, yrkandet 2 i motsvarande delar. AU1976/77: 32 21 7. beträffandeskadeståndsreglerna att avslår molionen 1976/77: 544, yrkandet 2 imotsvarande del, samt yrkandena 3 och 4, 8. beträffandelagstiftning om förhandlingsskyldighet vid överlåtelser av aktier m. m. attriksdagen med anledning av motionen 1976/77: 544, yrkandet 8, som sin meningger regeringen lill känna vad ulskottet anfört, 9. beträffandeanpassning av lagen om allmän försäkring lill medbestämmandelagen att molionen1976/77: 223 inte föranleder någon åtgärd, 10. beträffande företagsdemokratini statliga företag att avslår motionen 1976/77: 1263. Närvarande: herrar (). (), Wennerfors(m), i (s). Stridsman (c), i (c),(), (), herrar (), i (fp), (), (), i (s), fruFlodström (s) och (). Herrar , IngemundBengtsson i , , , i , fruFlodström och (alla s) har avgivit följande reservationer tillbelänkandet. Principerna för arbetsrättsrefornien (motiveringen tillmom. Reservanterna anser att den del avutskottets yttrande på s. 8 som börjar "Som inledningsvis" ochslutar "arbetsrättsreformen utgjorde" bort ha följande lydelse: Som inledningsvis anförts stod enbetydande majoritet i bakom huvuddragen i den proposition ommedbestämmandelagen som den socialdemokratiska regeringen lade fram förra året.Delta hindrar inte att det från de borgerliga partiernas sida sattes inallvarliga attacker mot propositionen vilka syftade till att urholka denföreslagna lagen. Till utskottets belänkande var fogat inte mindre än 60 reservationer.På några punkter förenade sig de borgerliga partierna och lyckades med lottenshjälp genomdriva försämringar i lagen sett frän arbetstagarnas syn- AU1976/77: 32 22 Även om en del av dessa punkter kan sägas habegränsad betydelse framstår de sammantagna som en klar försämring av denreform som socialdemokraterna förde fram med slöd av lönlagarnas organisationer. Förhållandet mellan medbestämmandelagen och aktiebolagslagen (mom. 2) dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 11 börjar "Utskottet godtar" och på s. 12 slutar"i praktiken" bort ha följande lydelse: Det anförda visar att det inte finns något hinder motomfattande medbestämmandeavtal på förelagsledningsområdet. Detla utsädes redani proposilionen som låg till grund för medbestämmandelagen. De resonemang somdåvarande departementschefen på denna punkt förde ansluter sig utskottet lill.Utgångspunkten är alltså klar: har parterna tecknat medbestämmandeavtal skalldetta gälla, dock att, som framgår av det ovan anförda, vissa begränsningarfinns med hänsyn till tvingande lag m. m. dels att den del av utskottelsyttrande som på s. 12 börjar "Utskottet kan" och på s. 13 slutar"i propositionen" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av den debatt som förts om möjligheterna attmed hänsyn till aktiebolagslagen teckna medbestämmandeavtal på företagsledningsområdetär det viktigt att lagen ger utiryck för principen alt de associationsrätlsligareglerna frånsett vissa undantag inte utgör hinder mot medbestämmandeavtalpå företagsledningsområdet. De båda socialdemokratiska motionerna innehållerförslag av denna innebörd, och utskottet ansluter sig för sin del till den ipartimotionen 1609 föreslagna lydelsen. Det har hävdats alt denna text kan ge intryck att avtalskall kunna träffas även i strid mot otvetydigt tvingande bestämmelser iassociationsrättsliga lagar. Denna invändning är inte bärkraftig. Risken föratt bestämmelserna skulle kunna ges denna innebörd förebyggs genom delsbegränsningen till styrelsens och verkställande direktörens kompetens, delsbegränsningen till "viss fråga" eller "visst slag avfrågor". I vart fall bör risken för en felaktig tolkning vara undanröjdmed de uttalanden som här gjorts. Den invändning som kan göras är att den föreslagnalagtexten passar mindre väl för handelsbolag och enskilda näringsidkare. Detligger emellertid i sakens natur alt frågor som kan bli föremål för medbestämmandeavtalnär det gäller aktiebolag och ekonomiska föreningar också skall kunna bli detnär det gäller andra typer av företag. De nödvändiga analogisluten får göras itillämpningen. AU 1976/77: 32 23 dels ock att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse: 2. att dels med avslag påmotionen 1976/77: 907, i fråga om 32 och 57 §§ medbestämmandelagen, ochmotionen 1976/77: 1610, dels med anledning av motionen 1976/77: 540 ochpropositionen 1976/77: 137 samt med bifall till motionen 1976/77: 1609 antardet i propositioneii framlagda lagförslaget med den ändringen att 32 §medbestämmandelagen erhåller följande som reservanternas förslag betecknadelydelse: 32 § Mellan parter som träffar kollektivavtal omlöner och allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det,även träffas kollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågorsom avser ingående och upphörande av anställningsavtal, ledningen och fördelningenav arbetet och verksamhetens bedrivande i övrigt. Ikollektivavtal om medbestäm- I kollektivavtal om medbestäm- manderätt kan parterna,med be- manderätt kan parterna, utan hin- aktande av vad som föreskrives i der av vad som föreskrives i aktie- 3 §, bestämma att beslut, som an- bolagslagen, lagen om ekonomiska närs skulle fattas av arbetsgivaren, föreningar eller annan associa- skall fattas av företrädare för ar- tionsrättslig lagstiftning, bestämma betstagarna eller av särskilt inrät- att beslut i viss fråga eller i visst tat partssammansatt organ. slag av frågor, som annars skulle fattas av styrelsen ellerverkställande direktören, skall fattas av företrädare för arbetstagarna ellerav särskilt inrättat partssammansatt organ. 3.Utredning om vissa föreningsrättsliga frågor (mom. 4) dels att den del av utskottets yttrande på s. 14som börjar "Som inrikesutskottet" och slutar"utredningsuppdraget återkallas" bort ha följande lydelse: nämnda av socialdemokraterna avgivna reservationen (nr 3)anfördes följande: Den föreslagna medbestämmandelagen har till uppgiftatt slå fast vissa grundläggande regler om arbetstagarnas rätt till inflytandei arbetslivet och att bilda en utgångspunkt för förhandlingar ochkollektivavtal om medbestämmanderätt. Rätten till förhandlingar i alla frågorsom berör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare är en hörnsten ilagen. Förhandlingsrätten bygger i sin tur på att rätten att sluta sig samman iorganisationer på arbetsmarknaden och att delta i organisationemas AU1976/77: 32 24 Lageiis, regler om skydd för:,förenipgsrätten skall ses som, en grundval för systéinét med kollektiva förhaiidlingaroch avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas fackliga organisationer. Sträcker man ut skyddet föfförehingsrätteh utanför denram,'som åh- getts 'förenings- öch:föfhändlinigsrällslag och i föi-slaget till medbestämmandelag, lämpar- rnaii. denna anknytning till fackliga för handlingar och ,avtal och getr föreningsrätlsskyddet nya uppgifter. Som arbetsrätlskommittén har belyst_ i sitt' betänkande har. man här att göra med flera problern sorti hahgér nära sammari. Frågoriiä orti förenings- rättsligt skydd för arbétssÖlcände, om briiket av örgänisätioriiklausiiler och om ett direkt skydd i lagen för organisationernas verksäihhet är del vis olika aspekter av samma problematik. 'Arbetsrättskommittéii hanöck- så visat.hur dessa frågor och' den allmänna frågan om ett skydd för:an- språk,på att få, vara oorganiserad.leder över till problern som till stora delar ligger utanför det arbetsräilsliga fältet. Man kommer bl. a. in på djujjgående problem kring organisationernas frihet att själva bestärrima öm sina inre aiigelägenheter, frågor kring förhållandet mellan organisa tionerna och deras enskilda medlemmar etc. Hela delta ämnesområde måste anses vara sådant att det inte kan passas in inom ramen för det fortsatta utredningsarbete på det arbetsrättsliga området söm liu före står. Vi anser alltså att frågorna kring den negativa föreningsrätten och föreningsrättsskyddet för. arbetssökande inte bör, utredas, i detta sam manhang, ',; ., , , . _ . . ,,- ,,,, , ,,.,., ' Utskottet ansluter sig helt tillderi uppfattning som här ovan komnier till uttryck. Den del av dén nyaarbétsrältskornmitléns uppdrag sorri' av-, ser fortsatt utredningsarbeterörande den. negativa föreningsätten och föreningsrätlsskyddel för.arbetssökande ,bör alltså återkallas. Regeringen bör underrättashärom V, . dels att utskottets hemställan under4, bort ha följandelydelse: . ' 4: heträiiande utredning om vissa föreningsrällsligafrågor att -'<' .. med bifall tillmotionen 1976/77: 544, yrkandet -1, ' ; söm sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Uppskovsrcglernas tillämpning vid central förhandling(niom; 5) : i dels, att-den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar "Utskotiei finner" och slutar,"för-uppskovsskyldighelen" bort ha, följande lydelse: De av.inrikesutskptlet gjorda, uttalandena, kan ge arbetsgivareincitament,till att förhala förhandlingsarbetet för att,därigenom skaffa sigökat utrymme att ensidigt falla beslut. Från principiell synpunkt är det ocksåägnat att inge betänkligheter att de i sarnmanhanget aktuella nyckelorden"synnerliga, sfcälMresp. "särskilda, skäl";, ges ..olika valörerberoende på det skede förhandlingarna befinner sig i.,Dylika: konsekvenser avförra årets riksdagsbehandling kan infe godtas. De i lagen centralabestämmelserna'pm' arbetsgivarnas fÖrharidlihgssJcyldig-het bör tillämpas pådet satt söm,avsägs i.propositiorien, 1975/7,6: 105,; AU 1976/77: 32 25 Dettakräver nu att särskilda lägstifMtigsåtgärder vidtas. börskyndsamt föreläggas ; Vad utskottet anfört bör irege- ' ,' ringen underrättasom/'::,'. - ; -. .... - ... v.. " ; de/satt utskottets hemstäiian under 5 bortha följande lydelse:;- . , ;,; : ,, ; , 5. beträffande uppskovsreglernastillämpiiing ,vid- central,,.för- x ,, , ,,,! ;, handling att riksdageri, nied bifall, till iiiotiprien;,1976/;77: 544, . /t ,,;,.-.,;, i. yrkandet 2 i,motsvarande del som sin.mening ger regeringen.. ,;,;, . tillkänna vad utskottet at)fört, - ;, v ..;:;;.. ;;,",; ;;;:',:. Reglerom informatio* och tystiiiidsplikt (mom; 6) Reservanternaanser ;., ,,.,, , ., . . -v .;;k-/';v- ;.:'. ''C ::,ivi. '!v:-i:,i .. dels att den del av ufsköttets yttrande sö'n\ på s.15 böfjäf "Ériligt'' utskottets" och på s. 16 slutar "aktuelladelen" bort ha följäiide lydélsét ' '' ' - Rättentill informatioti är sj'ålva basen för arbetstagarnas möjligheter : j ,., . ,,, till inflytande på arbetsplatsen. De ans.tällda bör därför,ha en långt- ,.'-. ;,,;,,;,, gående rätt till informatiop,och insyn i verksamheten, Det finns inte; ,, , ; -; ;:;; i. anledning att vidga uridantagen fråri ;denna rätt;utöver yad .sorn förra;., m,, ,-;,n ;; r.i året föreslogs i propositionen oin irtedbestämmandelagen. ; Det-kan,, inte, ,: ,, ,t .,,;;! anses acceptabelt att begränsa informationen medhänsyi) .till att en>: ,;v- .,. iij:, fråga gäller stora ekonomiska v'drden. Effekten av uttalande ,- ;-;-ivvi :: på denna punkt bör därför undanröjas. bör begära att för slag härom läggs fram av regeringen.' ' -'» ::v..M:i, dels att den del av utskottets,yttrande,på. s., 16.som,bör)ar,;"Utskottet..i ,::.,,, , . M.ii- vill" och slutar "denna deV,'bc)rt ha följande lydelse; , , \J .,'':;. -;;.',.. i; : ':'. Riksdagensuttalande beträffande läinpligheten.att ivissa fall begr'äiir;,; ,, !,,, ,-;. :,.,, sa informationen till enrtindre ]£rets . .den fackliga, orgai>isationens-.,,.,;,, ;,;; .,; styrelse skapar osäkerhet pnj. lagstiftarensegenl;liga,inening.D.etta.kati, ,-, , . .,.,.,, föranleda svårigheter vidtiUämpnng.av.Ja|en..,Regeringenfb,ör.genorn.,," .,,, ,,;:- ;;förslag till ta, initiativ till att .effekterna, av det, tidigareris-,;, .-,,,.;. : .r, ,;; dagsuttalandet neutraliseras.,,..., :,,.,,f.,,.. , .,,,,, ,..,.,;. ;; .,.,.. :->:.,;,v .,,;'-;-;:,-) ,, i,,!;. ;,-; ; delsock att riksdagéiis'henistSllan under 6'böft hä:följande'lydelséi' ' ' ' ''"' 6. beträffandereglei''oni'itif6rrhätioh'6ch'tystnådsplikiäti '"'' '-'''': dagen med WfälL till'ihötibhfeh 1976/77; 544,-yrkändet 2" T'-''' ' ' '' "' motsvarande delar,'soiti'"sin- méiiing- ger régeringéri'till" känna' - - - ; ' vadutskottéfäriförti'---;--''''-'''--" '''' -"''':'''' -'-- -' '--. :-';' " ;i- '-v;";;,'!-r:-;,.-:! Skadeståndsreglerna(näkitii,'-7) '' ->-------*''-' :j-' ;:'':::;.' -.v'','-; vi'; n: olL';;;. : - I i; 1 dels att den del av utskottets yttrande på s. 17som börjar "Utskottet, som" och slutar "denna punkt" bortha följande lydelse: AU 1976/77:32 . För att reglema i medbestämmandelagen skall kunnaupprätthållas är det nödvändigt med effektivt verkande skadeståndssanktioner..Det ankommer på domstol att med beaktande av omständigheterna utmataskadeståndet i det enskilda fallet. Det finns mot bakgnmd härav inte anledningatt göra något särskilt uttalande om skadeståndssanktionens tillämpning i"lagstiftningens inledningsskede". Ett sådant uttalande kan leda tillmissförstånd, bl. a. ined härisyn till lagstiftningens dynamiska natur.Arbetstagarnas medbestämmande avses i väsentliga hänseenden bli reglerat genomavtal. Dessa avtal kommer med all sannolikhet att fortlöpande revideras, och demateriella reglema kommer av den anledningen ofta att vara nya då de skalltillämpas. Det kan inte vara rimligt att enbart på en sådan grund jämkaskadestånd. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att begär förslag frånregeringen som undanröjer effekterna av det riksdagsiitta-lande som gjordesförra året på den nu aktuella punkten. dels att den del av utskottets yttrande på s. 18som börjar "Utskottet finner" och slutar "praktiskbetydelse" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning. Den i propositionen 1975/ 76: 105 föreslagnalydelsen av 58 § var klar till sin innebörd, och någon anledning att ändra påparagrafen fanns inte. Utskottet föreslår därför att paragrafen justeras så attden överensstämmer med det tidigare propositionsförslaget. dels att den del av utskottets yttrande på s. 18som börjar "På inrikesutskottets" och slutar "lydelseprövats" bort ha följande lydelse: Riksdagenavskaffade regeln att skadestånd vid olovliga konflikter armaximerat till . för enskilda arbetstagare. Detta var ett ologiskt ocholyckligt beslut. För det första finns det anledning att tona ner skadeståndetsroll i samband med olovliga konflikter; Det är andra metoder än skadestånd somär avgörande när det gäller att komma till rätta med sådana konflikter. Detprimära är självfallet att undanröja orsakerna till konflikter. Ett nyttinstrument med syftet att snabbt få slut på olovliga konflikter infördes genommedbestämmandelagen i form av den föreskrivna överläggningsskyldigheten. Genpmden åläggs parterna att trots pågående konflikt ta upp diskussioner. Utöver detsagda bör det betonas att reglema om påföljder bör vara förankrade irättsuppfattningen hos den grupp som är berörd. Avskaffandet av200-kronorsregeln har väckt en stark reaktion hos arbetstagarna och. Motbakgrund av det anförda ansluter sig utskottet till förslaget isocialdemokratemas motion 544 att 200-kronorsregeln även bör ingå iregelsystemet. AU1976/77: 32 27 dels ock att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande skadeståndsreglerna attriksdagen A. medbifall till motionen 1976/77: 544, yrkandet 2 i mot svarande del, begär förslag från regeringen i enlighet med vad utskottet anfört, B. medbifall lill motionen 1976/77: 544, yrkandena 3 och 4, antar följande lagförslag: Lag om ändring i lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenom föreskrives att 58 och 60§§ lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivnalydelse: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 58 § Har arbetsgivare utan fog ut- Hararbetsgivare utkrävt arbele krävt arbete enligt 34 § andra enligt 34§ andra stycket ulan alt stycket utan att sådana synnerliga sådanasynnerliga skäl som där skäl som där avses har förelegat, avseshar förelegat, skall han er- skall han ersätta uppkommen ska- sättauppkommen skada, da. Är någon skadeståndsskyldig enligtdenna lag, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad somannars skulle ha utgått, om det är skäligt med hänsyn till den skadevållandesringa skuld, den skadelidandes förhållande i avseende på tvisten, skadansstorlek i jämförelse med den skadevållandes tillgångar eller omständigheterna iövrigt. Full-:ständig befrielse från skadesiåndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligt första stycket av arbetstagaresskadesiåndsskyldighet för dellagande i olovlig slridsåtgärd skall särskildhänsyn lagas till omständigheter, som har framkommit vid överläggning enligt 43§, och verkningarna av överläggningen. Enskild arbelstagare kan ej i imgotfall ådömas skadestånd med högre belopp än tvåhundra kro- Denna lag träder i kraft . AU 1976/77: 32 28 Regeringensförslag.. ;..........;..................... 1 Väckta med anledning avpropositionen 1976/77: 137 ......... . 6 Utskottet ......................................................... .... 7 Principerna förarbetsrätlsreforinen ......................... .... 7 Förhållandet mellanmedbestämmandelagen och aktiebolagslagen 9 Utredning om vissaföreningsrättsliga frågor .............. .. 13 Uppskovsreglernastillämpning vid central förhandling... .. 14 Regler om information ochtystnadsplikt.................... .. 15 Skadeståndsreglerna ........ .. 16 Förhandling vidöverlåtelse av aktier........................ .. 18 Medbestämmande inom deallmänna försäkringskassorna 19 Företagsdemokrati istatliga förelag......................... .. 20 Utskottetshemställan ............................. ....... .. 20 Reservationer ....... ...;........,........................... 21 Principerna förarbetsrättsreformen ...------- ;....... .. 21 Förhållandet mellanmedbesliimmandelägen och aktiebolagslagen :. ..,...,: 22 Utredning om vissaföreningsrättsliga frågor............ .. 23 Uppskovsreglernas tillämpningvid central förhandling 24 Regler om information ochtystnadsplikt................. 25 ;................................... .. 25