bet · G001KU44 · 1976-12-31 00:00:00 — IP 70 gav NJA en produktionskapacitet på 1,6miljoner ton råjärn och råstål. Vidare uppnåddes en optimalkapacitet av färdigvalsade produkter och svetsadeprodukter. Detta åstadkoms genom att en ny masugn och en ny s. k. LD-ugn förstålframställning installerades. Vidare uppfördes ett nytt syrgasverk, enstränggjutningsan-läggning och en ytbehandlingsanläggning. IP70 ökade koksbehovet. För att förbilliga tillgången till koks beslöt NJA attinvestera i ett eget koksverk. Kostnaderna härför beräknades till 337 milj. kr.I statligt finansiellt stöd till koksverket beviljade 200 milj. kr.,varav 75 milj. kr. som tillskott till statsföretag för aktieteckning i NJA, 100milj. i lån enligt samma villkor som för lokaliseringsstöd och 25 milj. kr.i form av bidrag (prop. 1972:117, NU 1972:55, prop. 1973:85, bil. 9 och NU1973:36). kompletterades koks verket med en förvärmningsanläggning för63 milj. kr. Denna har dock aldrig fungerat. Föratt åstadkomma en ökad förädling av råjärn till stålämnen anskaffades underåren 1974 och 1975 ytterligare en LD-konverter och tvåstränggjut-ningsanläggningar. Härigenom ökades ämneskapaciteten till 800 000ton per är. Investeringarna kostnadsberäknades till omkring 230 milj. kr. Detökade behovet av rörelsekapital uppskatlades till omkring 40 milj. kr. Statenmedverkade genom lån på samma villkor som för lokaliseringslån med .sammanlagt154 milj. kr. 11, NU 1974:56, prop. 15 och NU1975:15). Planerna på 80 initierades inom NJ.A våren1973. Avsikten varait åstadkomma en utvidgning av NJA:s verksamhet genom att istor skala vidareförädla Norrbottenmalm till stålämnen och därigenom förbättraNJA:s ekonomiska resultat. Förberedelsearbetet bedrevs i nära samarbete mellanNJA:s ledning och industridepartementet. Utredningar gjordes angående bl. a.marknadsförutsättningar, anläggningskostnader, kapitalavkastning,konsekvenserna för stålbranschen och annan industri, förväntade konsekvenser iform av befolkningsförändringar och sysselsättningsläge i och iNorrbotten i övrigt. 1en sammanfattning av utredningarna, daterad , redovisadesresultaten av det utförda utredningsarbetet. Härav framgick bl. a. attkapaciteten för den ätnnesproducerande enheten beräknades till 4 miljoner lonper år. Stålämnena skulle i första hand levereras till västeuropeiska förelag.Kapitalbehovet angavs till 4 600 milj. kr. med hänsyn tagen tillkostnadsutveckling samt erforderligt rörelsekapital.Lönsamheten beräknades bli god, för engagerat kapital. KU 1976/77:44 B 88 beslöt den 27 februari 1974att fullfölja projektet under förutsättning att staten medverkade vidfinansieringen. FörutomNJ A:s utredningsarbete föregicks proposition i stålverksfrågan(1974:64) av en utredning, företagen inom i omprojektets inverkan på sysselsättning, folkmängd och samhällsbyggande,inkommen till industridepartementet . Utredningen innehöllväsentligen följande: Arbetskraftsefterfrågan,som analyserats branschvis, skulle enligt undersökningen öka från omkring 24000 till närmare 36 000 1980. Enligt denna beräkning skullejord- och skogsbruk minska från 1 1970 till 1980, industrin ökafrån 6 463 till 11 580, varav 4 400 på stålverkets och NJA:s i övrigt antagnaexpansion, byggnadsindustrin från 2 268 till 4 000, varuhandeln från 3 125 till4 440, samfärdsel, post och tele från 2 533 till 3 000 samt offentligförvaltning från 8 927 till 12 200. Folkmängdeni beräknades 1980 till ca 80 000. Härav skulle stålverket svara för 10000, innefattande även indirekta effekter. Det antogs i undersökningen attinfiyttningen till , som totalt uppskattades till 17 000, till 60-70procent skulle komma från övriga delar av länet. i länet bedömning av arbetskrafisutbudet skulle tillgångenpå arbetskraft i länet komma att för överblickbar tid vara betydligt större änefterfrågan. Beträffandesamhällsbyggandet i mot bakgrund av 80 var tongångarna iutredningen optimistiska. Det pekades på att regionen till följd av denutbyggnad av NJA som redan ägt rum samt tillkomsten av Tekniska högskolan iLuleå och av fiera nya industriföretag hafi en även med nationella mått betydandetillväxt men att den bildade nya kommun väl förmått att behärskautvecklingen. Den ytterligare befolkningsökning som tillkomsten av 80kunde väntas utgöra skulle kunna hanteras genom förenade insatser av de fyrakommunerna , som utgör länets primära centrumoch som genom sin samarbetskommitté deklarerat sin beredskap att samfällt lösade problem som kan uppkomma. Beträffandeserviceutrustning uppCyWde enligt mening de fyra centralorternasresurser högt ställda krav, och det var endast på idrottens område som enstarkt växande folkmängd kunde föra med sig större krav på nyanläggningar. Vidarekunde en växande folkmängd medföra ökade krav på kollektivtrafiken liksom påväg- och gatunätet i regionen. Regionensvatten- och avloppsfrågor gav inte anledning till några särskilda farhågor isamband med en befolkningstillväxt. Beträffandetillåtlighetsprövning och miljökonsekyenser uttalades endast att överläggningarpågick mellan och föratt de tillsammans skulle försöka fåtill stånd den smidigaste handläggningsmaterian. Professorn inationalekonomi gjorde en utredning om stålver- KU 1976/77:44 B 89 ketsinverkan på betalningsbalansen. Utredningen inkom till industridepartementetden och tar upp två huvudfrågor med anknytning till 80.Ett sammandrag av Bohms synpunkter bifogas denna PM som underbilaga 1. Enreferensgrupp tillkallades av chefen för industridepartementet den 30 november1973 med uppgift att ta del av olika utredningar och lämna synpunkter. Igruppen ingick chefen för direktör , f d.generaldirektören , direktören för , fil.dr , bruksdisponenten , förbundsordföranden , planeringschefen , byråchefen och professorRagnar . Gruppenhade tre sammanträden: det sista . Efter detta sammanträdeskrev Nabseth och var för sig brev till industriministern, där deframhöll att det presenterade materialet inte givit dem någon möjlighet att taställning vare sig för eller emot projektet. Breven bifogas denna PM somunderbilagor 2 och 3. NJA:s huvudutredning angående stålverket vardagtecknad och inkom till industridepartementet den 1februari 1974. Den är i vissa delar sekretessbelagd. Propositionen 1974:64beslöts vid regeringssammanträde . Propositioneninnehöll först ett avsnitt om den internationella stålmarknaden, där bl. a.följande uppgifter lämnades: Världskonsumtionenav stål ökade under de senare decennierna med i genomsnitt närmare 6 procentper år och uppgick till ca . prognoser för den framtida stålkonsumtionen som gjorts under senare årbedömdes tillväxttakten komma att uppgå till i genomsnitt mellan 4 och 5procent . Samma tillväxttakt beräknadesför tiden . Den totala världskonsumtionen skulle enligt prognosernauppgå till år 1980,1 150 miljoner ton och 2 500miljoner ton . Liksomstålkonsumtionen är stålproduktionen i hög grad koncentrerad till ett relativtfåtal länder. De fyra största producentländerna var de störstastålkonsunienterna. Desvarade 1970 för av världsproduktionen avstål. Stålindustrinsstora råvarubehov har medfört att den i regel lokaliserats i nära anslutningtill järnmalms- och kolförekomster. har dock de storaproducentländerna i allt mindre utsträckning kunnat basera sin ståltillverkningpå inhemska råvarutillgångar. Särskilt stort har importbehovet av järnmalmblivit. Sålunda har världshandeln med järnmalm vuxit från ca 150 miljoner tonår 1960 till över . En liknande utveckling har ägt rumbeträffande exporten av kokskol, dock i betydligt KU 1976/77:44 B 90 Utvecklingenmot en lägre grad av inhemsk råvaruförsörjning har medfört att kustlokaliseringav stålverk blivit fördelaktigare. Utvecklingenhar vidare medfört att ökad uppmärksamhet ägnas möjligheterna att i störreutsträckning geografiskt skilja mellan tillverkningsorterna för å ena sidan götoch ämnen och å andra sidan den vidare bearbetningen genom i första handvalsning. Så t. ex. förutsågs i tioårsplanen förBritish Steel Corporationutvecklingen i gå i denna riktning. Propositioneninnehöll vidare en redogörelse för NJA:s utredning om 80. Av dennaframgick följande om marknadsinriktning och konkurrenssituation: Som grund för NJA:s marknadsbedömningar ligger delsutvecklingen av stålförbrukning och stålproduktion, dels en förväntadomstrukturering av stålindustrin. kan sålunda ett ökatbehov av ämnesköp väntas uppkomma hos många västeuropeiska stålverk. Särskiltgäller detta den västtyska stålindustrins produktion av handelsfärdigt stål. Defrämsta anledningarna till denna utveckling är den stora koncentrationen avstålverk till områden som dels är mindre lämpliga för ytteriigare stålverksutbyggnader,dels har ett ogynnsamt läge med hänsyn till råvarutransporter. Eftersläpningari stålindustrins investeringar har medfört ett stort behov aversättningsinvesteringar inom framför allt råstålstillverk-ningen. Det kan frånstålverkens synpunkt bedömas vara fördelaktigt att koncentrera sinainvesteringar på manufakturering inom de existerande stålverken och i ökadutsträckning köpa eller på annat håll tillverka ämnen. NJAhar hafi täta kontakter med stålverk som man bedömt kunna vara framtida köpareav ämnen från 80. NJA har tidigare levererat ämnen till några av dessaverk. För varje verk har den framtida produktionen av handelsfärdigt stål sattsi relation till råstålsförsörjningen. Behovet av externa ämnesköp harframräknats och tillsammans med de ansvariga inom resp. stålverk har NJA bedömtden andel av de kontinuerliga ämnesköpen som kan förväntas bli placerade hosNJA. Det sammanlagda ämnesbehov som stålverken uttalat intresse av att köpafrån NJA är betydligt större än den kvantitet som skall marknadsföras frånStålverk 80. Även från stålverk utanför har kommit förfrågningar omämnesleveranser från NJA. 80 kommer ämnen för såväl profil-, stång- somplåttillverkning att produceras. Kontakter med potentiella kunder harvisat att sortimentet kan begränsas till ett förhållandevis litet antal dimensioneroch kvaliteter. Detta är fördelaktigt ur bl. a. produktionsteknisk ochtransportekonomisk synvinkel. Ävenom 80 genom sin stora kapacitet blir starkt exportinriktat bedömsbetydande kvantiteter kunna avsättas på den svenska marknaden. Av den totalaproduktionen på beräknas sålunda komma attvidarebearbetas vid andra svenska stålverk. NJAkommer med 80 att relativt snabbt stå rustat för att förse en växandemarknad med ämnen. På flr man dock vara beredd att möta en ökadkonkurrens. Vid NJA har man därför gjort en jämförelse mellan 80 ochtänkbara konkurrenter på den västeuropeiska marknaden. NJA har därvid jämförtförutsättningarna för en etablering av ämnesverk i med orter i ,, och . KU 1976/77:44 B 91 Jämförelsernaavser kostnaden per ton ämnen vid leverans till europeiska avsättningsområden,främst Ruhr- och Saarområdena. Varje ort har jämförts med i fråga ominköpskostnader för malm och kol, transportkostnader för råvaror ochfärdiga.produkter, lönekostnader och kapitalkostnader. NJA har därvid ocksåförsökt uppskatta de kostnader som sammanhänger med vintersjöfart vid . Rotterdamhar vid kostnadsjämförelser ansetts vara den ur ekonomisk synpunkt lämpligastelokaliseringsorten för ett nytt järnverk inom . Rotterdamslokaliseringsfördelar ligger i dess närhet till de europeiskaavsättningsområdena samt i något lägre kolpriser. 1 kan malmen erhållastill ett betydligt lägre pris än i . NJA beräknar att kostnaden perton ämnen från vid aktuell marknadsbild ligger lägre än för motsvarandeämnen från . Avde planerade ämnesverken anses ett vid Tubarao i ha avancerat längsti planeringen. Priset för malm i Tubarao ligger under det i medankolpriset beräknas bli något högre. Efter hänsyn till leveranskostnader tillkundkrets i skulle brasilianska ämnen enligt NJA:s beräkningar blidyrare än ämnen från . NJAhar också jämfört kostnaderna för ämnesverk baserade på direktreduktion iLuleå och i . I denna jämförelse belastas med oljekostnader förframställning av reduktionsgas. Reduktionen i skulle enligt dennajämförelse kunna ske kostnadsfritt med naturgas utan alternativanvändning.Merkostnaderna för malm och utleveranser skulle emellertid belasta ett verk iIran så att priset per ton ämnen därifrån skulle bli betydligt högre än frånLuleå. Avde övriga konkurrensjämförelser som NJA har utfört skall här bara nämnas enmellan ämnesverk i och . I skulle kostnaderna för koloch utleveranser bli något lägre men denna skillnad skulle mer än uppvägas avhögre malmkostnader. Vidfiertalet lokaliseringsjämförelser mellan kustbaserade stålverk är skillnadernastörst i fråga om kostnader för malm och utleveranser. Kolkostnaderna däremot,skiljer sig som regel inte nämnvärt och skillnader i lönekostnader kompenserasi huvudsak av skillnader i produktivitet. Löneandelen vid ämnesframställningenär dessutom en förhållandevis liten kostnadspost. Bland orter som aktualiseratsför stålverksetablering kan uppvisa den gynnsamma kombinationen avnäraliggande malmfyndigheter och relativ närhet till marknaderna. Det kunnandei fråga om järnhantering som finns i bör också vara en konkurrensfördeljämfört med orter utan motsvarande industriell tradition. NJA:s kalkyl för Stålverk80 htrakr\adtds,r\ totalainvesteringskostnaden till 2 700 milj. kr. De störstakostnadsposterna skulle utgöras av masugnar, koksverkstillbyggnad, stålverkochstränggjutningsan-läggningar. Totala kostnader exkl. räntor underbyggnadstiden uppskattades till 3 700 milj. kr. i löpande penningvärde. Ikalkylförutsättningarna ingick att malmen erhölls på järnväg och att 85 procentav malmen sintrades i stålverket. Rörelsekapitali form av lager och kundfordringar beräknades till 400 milj. kr. i 1973 årspenningvärde. Igångsättningskostnaderna beräknades till 100-200 milj. kr. Vid en normalkonjunkturutveckling och vid en ekonomisk livslängd av 15 KU 1976/77:44 B 92 årskulle enligt NJA:s beräkningar investeringen vara återbetalad , dvs. 8år efter det att den första masugnen vid 80 skulle tas i bruk. Föratt studera den genomsnittliga avkastningen på investerat kapital under enkonjunkturcykel gjordes inom NJA en beräkning med utgångspunkt i att verketskulle ha varit färdigställt . Även vid denna beräkning visade verket enmycket god räntabilitet. Ettantal känslighetsanalyser har gjorts angående stålverkets lönsamhet. Enligtdessa skulle förskjutningar i lönekostnader få relativt begränsade konsekvenserför räntabiliteten. Detta berodde på att lönekostnader utgjorde en liten andelav de totala kostnaderna. En löneökning på , som inte kundekompenseras av prishöjningar, medförde således en genomsnittlig försämring avräntabiliteten på . En prisändring på ämnen med . per tonskulle påverka räntabiliteten med . Vidare skulle enligtberäkningarna den beläggningsnivå vid vilken verket upphörde att vara lönsamtligga vid . BeUäffande finansieringenangavs i propositionen följande: Kapitalbehovet för 80 inkl. prisstegringaroch räntor samt rörelsekapital beräknas av NJA i löpandepenningvärde till 4 600 milj. kr. Härav bedömer NJA att ca 4 000 milj. kr.behöver finansieras externt genom kapitaltillskott och lån. Under åren1974-1976 kan sålunda ett sammanlagt kapital av 800 milj. kr. och under åren1977-1979 sammanlagt 3 150 milj. kr. komma att behöva tillföras. 80väntas från produktionsstart t. o. m. generera vinstmedelmotsvarande den totala investeringskostnaden. 1skrivelse från av framgår i huvudsak följande. Statsföretagsstyrelse rekommenderar genomförandet av 80 under förutsättning avstatligt kapitaltillskott till Statsföretag av lägst 1 000 milj. kr., länenligt samma villkor som gäller för lokaliseringslån med 1 300 milj. kr. ochstatliga garantier för lån med lägst 1 500 milj. kr. Av Statsföretags skrivelseframgår vidare att formerna för kapitaltillskottet bör bli föremål föröverläggningar. Statsföretag förväntar sig att staten är beredd att bära en delav eventuell förlust som kan uppstå under stålverkets första verksamhetsår. Detsom återstår att finansiera beräknas kunna tillföras bolaget genom externupplåning. På den svenska kapitalmarknaden räknar NJA med att kunna placera bl.a. obligationslån. Beroende på var inköp av anläggningar sker kanexportkrediter utnyttjas. Den internationella lånemarknaden anser NJA bör kunnaabsorbera lån av den storieksordning det här kan bli fråga om. Departementschefenanförde sammanfattningsvis följande: 80 synes ha förutsättningar att ge en godavkastning på investerat kapital. Satsningen på en statlig basindustri iNorrbotten ger underlag för en positiv näringslivs- och befolkningsutvecklinginom såväl som andra län där stålindustrin är lokaliserad. Envidareförädling av malmen i är motiverad från företagsekonomiska ochsysselsättningspolitiska 10 1976/77. KU 1976/77:44 B 93 synpunkteroch ger dessutom ökade exportintäkter från den norrbottniska malmen. Det är avvikt att kunna konstatera att en lokalisering till av det föreslagnastålverket av såväl företagsekonomiska som samhälleliga skäl är att föredraframför andra lokaliseringsalternativ. bör mot denna bakgrunduppföras av NJA och staten bör medverka till dess finansiering. Stålverk80 är en investering av sådan storiek att Statsföretag endast i begränsadomfattning kan bidra till dess finansiering. NJA har beräknat kapitalbehovetför stålverket till 4 600 milj. kr. i löpande penningvärde underuppbyggnadsperioden. Enligt Statsföretags uppfattning bör staten bidraga medett kapitaltillskott på lägst 1 000 milj. kr. och med lån av 1 300 milj. kr. påsamma villkor som gäller för lokaliseringslån. Därutöver förväntar sigStatsföretag statliga garantier för den övriga upplåning som kan bli aktuell. Ilikhet med Statsföretag anser jag att staten i betydande omfattning måstemedverka till finansieringen av 80. Denna medverkan bör ske i ungefarden takt stålverket byggs upp. Det egna kapitalet i stålverket bör uppgå tillomkring av det totala finansieringsbehovet som av'NJA beräknas till 4 600milj. Denna del av kapitalet bör tillföras i form av en ökning av det egnakapitalet i . Det torde ankomma på Statsföretag att teckna de nya aktierna iNJA, vilket bör ske till överkurs så att en lämplig del av det tillkommandeegna kapitalet tillförs NJ . Staten bör bidra till Statsföretagsfinansiering av aktieteckningen till ca två tredjedelar genom att teckna nyaaktier i . Även dessa aktier bör tecknas till viss överkurs. Densammanlagda ökningen av det egna kapitalet i skulle härigenomkomma att uppgå till 700 milj. kr. Jag anser att aktieteckningen bör fördelasöver de kommande fyra budgetåren och ske med 175 milj. kr. under budgetåret1974/75. Statensövriga medverkan till finansieringen bör ske i form av lån till NJA. Dessa lånkan sammantaget komma att uppgå till 1 300 milj. kr. och bör lämnas på sammavillkor som lokaliseringslån. Det första av dessa lån synes komma att behövastidigast under /77. Jag avser att återkomma i denna fråga. Stålverk80 kan väntas lämna avkastning på investerat kapital omkring . Dettakommer givetvis att beaktas när staten ställer krav på utdelning frånStatsföretag. Jagär beredd att ställa det detaljerade utredningsmaterialet i ärendet tillvederbörande riksdagsutskotts förfogande. 1. skulle godkänna de förordade riktlinjerna förfinansieringen av ett nytt stålverk i , 2. tillteckning av aktier i för /75 under fonden för statens aktier skulle anvisas ett investeringsanslag på 175 milj. kr. Vid riksdagsbehandlingen ställde signäringsutskottet (NU 1974:40) positivt till projektet som sådant. Till grundför denna bedömning låg förutom propositionen även det fullständigautredningsmaterialet i ärendet. KU 1976/77:44 B 94 fickockså projektet belyst genom särskilda föredragningar, bl. a. av representanterför NJA och . Dei anledning av propositionen väckta motionema gav samtliga uttryck för enpositiv inställning till projektet. Endast en motion (m) berörde huvudfrågornai propositionen. Sålunda föreslogs att 80 borde realiseras som ettfristående objekt, ett nytt aktiebolag. Ett av skälen härtill var att aktiernai så fall skulle kunna utbjudas på den öppna marknaden. Utskottet avstyrktemotionen under motivering dels att en uppdelning på två bolag av den samlademalmförädlingsverksamheten i inte kunde anses rationell, dels att enbasindustri av sådana dimensioner som stålverket naturiigen borde helt ägas avstaten. Enannan motion (vpk) tog upp de miljöproblem som hängde samman med stålverketstillkomst. Utskottet hänvisade till vad departementschefen uttalat om godplanering och bra samarbete från ansvariga regionala myndigheters sida och omNJA:s noggranna utredningar om erforderliga reningsanläggningar. Fleramotioner (m, c, fp och vpk) ägnades åt de regionala problem som kunde uppkommagenom en kraftig expansion i Luleåområdet till följd av stålverket. Utskottetansåg inte några särskilda åtgärder motiverade på grund av motionerna menförklarade sig fästa stor vikt vid att en konsolidering och utbyggnad avnäringslivet kom till stånd i samt underströk betydelsen avinsatser från de statliga företagens sida. Utskottet tillstyrktepropositionens hemställan. betänkande fogades, såvitt nu är i fråga, tre reservationer. Enreservation (2 m) knöt an till den i det föregående nämnda motionen omfinaniseringen av stålverket. I en annan reservation av samma ledamöter yrkadesett särskilt program för åtgärder i syfte att stödja sysselsättningen iNorriands inland. Ett liknande yrkande framfördes i den tredje reservationen(vpk). ,som följde utskottet, biföll propositionen om 80 . Propositionen 1975:1 bil. 15 (s. 188) innehöllyrkande om ett nytt investeringsanslag på 175 milj. kr. för aktieteckning iStatsföretag i enlighet med de av beslutade riktlinjerna.Beträffande arbetet med 80 anfördes, att projektplanerna pågick ienlighet med uppgjord tidsplan, att tekniska specifikationer höll på attutarbetas samt att anbud hade inhämtats för vissa markarbeten. (NU 1975:15) tillstyrkte propositionens förslag, men vid kammarbehandlingenyrkades återremiss till utskottet av representanter för , moderatasamlingspartiet och . Grunden till återre-missyrkandet var att nyafakta om projektet påstods ha kommit fram sedan KU 1976/77:44 B 95 Enligt vad som anfördes i anslutning till återremissyrkandet hadeuppgifter om fördyringar av projektet i jämförelse med tidigare beräkningarpresenterats. a. stödde man sig på att industriminister ien interpellationsdebait (riksdagsprotokollet 45, s. 11 f)bekräftat fördyringarna av stålverket. Merän en tredjedel av de röstande biföll återremissyrkandet, och beslötsåledes att återförvisa ärendet till näringsutskottet. Vidden förnyade behandlingen erhöll näringsutskottet (NU 1975:31) redogörelserrörande anläggningen av 80 av ordföranden i ,generaldirektör , ordföranden i , generaldirektörErik , verkställande direktören i Statsföretag, Per ,verkställande direktören i NJA,JohnOlofEdström och projektledaren för Stålverk80, direktör . Utskottettog vidare del av statens naturvårdsverks yttrande över NJA:s ansökan omtillstånd enligt byggnadslagen att anlägga ett stålverk i ochkoncessionsnämndens för miljöskydd yttrande i samma ärende. Kompletterandeupplysningar rörande miljövårdsproblem i samband med stålverket lämnades avbyråchefen i , och ordföranden ikoncessionsnämnden, chefsrådmannen . Vidare lämnadesupplysningar i ärendet av professorn vid i , ErikRuist och docenten , . Utskottetfann inte att vid genomgången presenterats några fakta som ändrade dengrundläggande bedömningen av projektet som utskottet gjorde 1974. De upplysningar som utskottet erhållit omprojektets miljömässiga aspekter visar att NJA:s ledning lägger stor vikt viddessa. Utskottet förutsätter att stålverkets miljöskydd kommer att utformasenligt långtgående bestämmelser om skyddsåtgärder och andra försiktighetsmåttför att reducera störningarna för omgivningen, främst då i form av utsläpp tillluft och vatten. Detär uppenbart att den ursprungliga kostnadsramen inte kommer att hållas. Enbetydande ökning av kostnaderna för projektet har konstaterats. Finansieringenav 80 är enligt utskottets uppfattning ett allvariigt problem.