bet · G001LU29 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 29 medanledning av propositionen 1976/77:109 oiii aktiekapitalets storlek jämtemotioner I propositionen 1976/77: 109 har regeringen() föreslagit att anta i propositionen framlagdaförslag till 1.lag om ändring i lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) omaktiebolag, ; 2. lag om ändring ilagen (1974: 990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergångfrån aktiebolag till annan företagsform, m. m. i' I ärendet behandlarutskottet vidare dels.den med anledning av propositionen väckta motionen1976/77: 1538, dels de under den allmänna motionstiden väckta motionerna1976/77: 651 och 1976/77:1049. Motionsyrkandena redovisas nedan på s. 56. Ar 1973 beslöts att alla aktiebolag måste ha éttaktiekapital på . Bolag som bildats före fickdock anstånd till utgången av med att höja sitt aktiekapital till dettabelopp. 1propositionen föreslås att övergångstiden för de äldre bolagen förlängs tillutgången av . Dei propositionen framlagda lagförslagen har följande lydelse 1 1976/77. LU 1976/77: 29 Lagom ändring i lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag Härigenom föreskrives att övergångsbestämmielsernatill lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag skall hanedan angivna lydelse. Denna lagi träder i kraft dagen efter den, dålagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 2.- I fråga om bolag som bildats 2. Ifråga om bolag som bildats före gäller 2 och före gäller 2 och 3 §§ i sin äldre lydelse till utgång- 3 §§ lägen (1944: 705) om aktiebo en av . Dock får det för så- lag i sin lydelse före nämnda dag dant bolag bestämda aktiekapitalet till utgången av . Dock får eller minimikapitalet ej genom, det för sådant bolag bestämda ak- ändring av bolagsordningen sänkas tiekapitälet eller minimikapitalet ej till belopp som är lägre än 50 OOÖ , genom ändring av bolagsordningen kronor. sänkas till belopp som är lägre äri 3.Styrelseledamot, vérkställan- 3. Styrelseledamot, verkställan de direktör, aktieägare, borgenär de direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara be- eller annan vars rätt kan vara be roende därav kan den roende därav kan i977--den 31 mars7975 1 oktober 1980åen 31 tnars i9S7' hos rätten ansöka om likvidation hos rätten ansöka orh likvidation av bolag, vars aktiekapital ej iipp- av bolag, vårsaktiekapital ej iipp- går till vid utgång- går till vid utgången en av . av . Sker ansökan, skall rätten genast kalla bolaget,att inställa sig inför rätten på utsatt dag, minst två och högst fyra månaderdärefter, då frågan om skyldighet för bolaget att träda i likvidation skallprövas. Kallelsen skall delges bolaget på sätt som är föreskrivet om stämningi tvistemål. Det åligger styrelsen att genast utlysa bolagsstämma för meddelandeom kallelsen. 'Visasej innan ärendet avgöres att aktiekapitalet uppgår till , skallrätten förklara, att bolaget skall träda i likvidation, samt utse en ellerflera likvidatorer. Rätten skall genast till registreringsmyndigheten sändadels för registrering meddelande om likvidationsbeslutet dels underrättelse omförordnande av likvidator med angivande av dennes fullständiga namn och postadress. *Bolag, vars registrerade ak- 4. Bolag, vars registrerade ak- tiekapital ej uppgår till 50 000 tiekapital ej uppgår till 50 OOÖ kro- 2 Senaste lydelse 1973:1081. s Senaste lydelse 1973: 1081. -- Senaste lydelse 1973: 1081. LU1976/77: 29 nor vid utgången av åi 1981 skall, om det ej trätt i likvidation eller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistret och är därmed upplöst. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall ej kungöras i Post- och . kronor vid utgången av skall, om det ej trätt ilikvidation eller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistret och äi;därmed upplöst. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall ej kungörasi allmänna tidningarna. När bolaget avförts ur registret,svarar aktieägarna samt styrelseledamöter och verkställande direktörsolidariskt för bolagets förpliktelser. Aktieägarna inträder i bolagets ställesom part i de avtal bolaget slutit med tredje man. I den mån bolaget enligt lageller annan författning varit skyldigt att vidtaga åtgärd eller lämna uppgiftskall detta i stället fullgöras av styrelsen. Uppkommer behov av likvidationsåtgärdsedan bolaget avförts ur registret, äger 173 a § tredje stycket lagen (1944:705) om aktiebolag motsvarande tillämpning. Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår till50 , skall, om det ej trätt i likvidation eller försatts i konkurs,upplösas genom att avföras ur aktiebolagsregistret, om samtliga aktieägareoch styrelseledamöter samt verkställande direktören begär det före utgången avoktober 1978. Uppgift om att sådan begäran framställts skall ofördröjligen kungörasi allmänna tidningarna. Bolaget får ej avföras ur registret förrän en månadefter det att sådant kungörande skett. Uppgift att bolaget har avförts urregistret skall ej kungöras. Punkt 4 andra och tredje styckena äger motsvarandetillämpning. Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår till50 , skall, om det ej trätt i likvidation eller försatts i kpnkuis,upplösas genom att avföras ur aktiebolagsregistret, om samtliga aktieägareoch styrelseledamöter samt verkställande direktören begär det före utgången avoktober 1981. Uppgift om att sådan begäran framställts skall ofördröjligen kungörasi Post- och . Bolaget får ej avföras ur registret förrän enmånad efter det att sådant kungörande skett. Uppgift att bolaget har avförtsur registret skall ej kungöras. Punkt 4 andra och tredje styckena ägermotsvarande tillämpning. 6.6 Bestämmelserna i 103 § 1 mom.tredje stycket tillämpas även i fråga om penninglån som lämnats och ansvarsförbindelser som ingåtts före lagens ikraftträdande under förutsättning att lånet eller ansvars förbindelsen är av det slag som avses med det i 75 a § stadgade förbudet. Uppgift om lånet eller ansvarsföibindelsen skall även lämnas i förteck ning som avses i 75 c §. Vad i 75 c § första stycket fjärde punkten föreskrivesäger ej tillärhp-ning på lån och ansvarsförbindelser som bolaget lämnat föreikraftträdandet. 7.7 Vad i 107 § 1 mom., 108 och 193 §§ föreskrives om god känd revisor skall från '' Senaste lydelse 1975:1257. , .. ö Senastelydelse 1975:1257. 7 Senaste lydelse 1975: 1257. LU1976/77: 29 ikraftträdandet till utgåixgen av juru 1973 gälla godkändgrahsk-ningsman. 8.8 Om verkan avföretagsinteckning, sorn meddelats i näringsverksamhet utövad av aktiebolag,som upplöses enligt punkt 4 elkr 5, finns bestämmelser i lagen (1966: 454) omföretagsinteckning. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkomirtit fråii trycket i Svenskförfattningssamling. Lag om ändring i lagen (1974: 990) om den skattemässigabehandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform,m. Härigenom föreskrives att 1 och 3 §§ lagen (1974: 990) om den skattemässigabehandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform,m. m, skall ha nedan angivna lydelse. Har aktiebolag, vars aktiekapital icke uppgått till , trätt i likvidation den 1 januari 1975den 31 december1978 eller upplösts enligt punkt 4 eller 5 av övergångsbestämttielser-na tilllagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag, skall dennalag gälla vid taxering till och statlig inkomstskatt samt tillutskiftnings-skatt. Har aktiebolag, vars aktiekapitalicke uppgått till , trätt i likvidation den 1 januari1975den eller upplösts enligt punkt 4 eller 5 avövergångsbestämmelserna till lagen (1973: 303) om ändring i-lagen (1944: 705)om aktiebolag, skall denna lag gälla vid taxering till och statliginkomstskatt samt till utskiftnings-skatt. Har aktiebolaget gjort avsättning till investeringsfondenligt förordningen (1955: 256) om investeringsfonder för konjunkturutjämningeller enligt förordningen (1947: 174) om investeringsfonder eller tillarbetsmiljöfond enligt lagen (1974:325) om avsättning till arbetsmiljöfondeller till särskild investeringsfond enligt lagen (1974: 988) om avsätt- 8 Senaste lydelse 1975:1257. 1 Senaste lydelse 1975: 1258. Har aktiebolaget gjort avsätt-, ning till investeringsfondenligt lagen (1955: 256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning ellerenligt förordningen (1947: 174) om investeringsfonder eller tillarbetsmiljöfond enligt lagen (1974: 325) om avsättning till arbetsmiljöfondeller till särskild iri-vesteringsfond enligt lagen (1974: 988) om avsättning till särskild LU 1976/77: 29 ning till särskild investeringsfond, skall fonden återföras till beskattning hos aktiebolaget för det beskattningsår under vilket beslutet om likvidation fattats. Fond hos aktiebolag, som upplöses genom att avföras ur aktiebolagsregistret, skall återföras till beskattning det år för vilket taxering i första instans sker . I fråga om medel, som avsatts enligt förordningen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning, gäller 19 § andra stycket denna förordning och i fråga om medel, som avsatts enligt förordningen (1947: 174) om investeringsfonder, gäller 10 § andra stycket sistnämnda förordning. Ränta eller tillägg skall icke utgå vid åter-föring enligt detta stycke. investeringsfond, skall fonden återföras till beskattninghos aktiebolaget för det beskattningsår under vilket beslutet om likvidationfattats eller ansökan om av-registrering gjorts enligt punkt 5 avövergångsbestämmelserna till lagen (1973: 303) om ändring i lagen (1944: 705)om aktiebolag. Fond hos aktiebolag, som upplöses enligt punkt 4 av nämndaövergårigsbestämmelser, skall återföras till (beskattning det år för vilkettaxering i första instans sker . I fråga om medel, som avsatts enligtlagen (1955: 256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning, gäller 19 § ,andra stycket riämnda lag och i fråga om medel, som avsatts enligt'förordningen (1947:174) om investeringsfonder, galler 10 § andra stycket nämndaförordning. Ränta eller tillägg skall icke utgå vid återföring enligt dettastycke. skall, påframställning av aktiebolaget, eller övertagaren, förordna om återbetalning avvad soin återstår på konto i av medel, som aktiebolaget inbetalat. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. A, Med anledning av propositionen väckt mptioii 1976/77: 1538 av i m. ([s) vari hemställs att avslår propositionen 1976/77: 109 om aktiekapitalets stor lek. . " ' ° , ' , 1976/77:651 av m. fl. (m) varihemställs att hos regeringen anhåller öm tilläggsdirektiv till"Utredningen (Ju 1974:21) med uppdrag att utreda frågor oip handelsbolagm.m." för att utreda frågan om en sänkning av miiiimibeloppet föraktiekapital i aktiebolag. LU 1976/77: 29 6 2.\916lll: 1049 av () och iStockholm (fp) vari hemställs att hos regeringen begär förslag om avskaffandeav den graderade rösträtten för aktier, Ar1973 genomfördes en partiell reform av .aktiebolagslagstiftningen. a.höjdes gränsen för minsta tillåtna aktiekapital från . till (prop. 1973:93, LU 1973:19, SFS 1973:303). Lagändringen, som trädde i kraftden , avsåg dock inte aktiebolag som hade bildats före nämnda dag.Genom ändring tillkom emellertid nya regler om minstatillåtna aktiekapital också för de äldre aktiebolagen (prop. 1973:168, LU1973:41, SFS 1973: 1081). De nya reglerna innebär att samtliga aktiebolag skällha höjt sitt aktiekapital till . vid utgångeii av . Aktiebolag,vars aktiekapital inte uppgår till 50 OOÖ kr. , skall avförasur aktiebolagsregistret och är därmed upplöst. Rörelsedrivande aktiebolag sominte genomför erforderlig kapitalhöjning kan dock efter upplösningen fortsättarörelsen i annan företagsform, t. ex. handelsbolag eller enskild firma. Fråganom att införa en särskild ny bolagsform för mindre företag togs upp av . På heinställah av lagutskottet (LU. 1974: 19) beslöt en enhälligriksdag begära att en utredning tillsattes för att. förutsättningslöst ochskyndsamt pröva denna fråga i hela dess vidd. Den begärda utredningeiitillkallades . Enligt direktiven, skall bolagskommitté bedrivasitt arbete på sådant- sätt att frågan om en ny bolagsform skall kunna prövasoch eventuellt leda till lagstiftning före utgången av . Genomtillkomsten av den nya aktiebolagslagen (1975: 1385), som trädde i kraft den 1januari 1977, upphävdes aktiebolagslag (prop. 1975: 103, LU 1975/76:4). Bestämmelserna om minsta tillåtna aktiekapital överfördes oförändrade tillden nya. I övergångsbestämmelsen togs in en erinran om desärskilda övergångsbestämmelser som gallerior aktiebolag bildade, före den 6juni 1973. Ar 1975 tillkom vidare bestämmelser sorh innebär att den förenkladeupplösningen av aktiebolag genom avregistrering kan frivilligt ske också före1978 års utgång. Detbör även anmärkas att den civilrättsliga regleringen kompletterats åren 1974och 1975 med skatterättsliga regler.,Innebörden av, dessa är att mindreaktiebolags rörelser skall, kunna övergå till annan företagsform utannackdelar från beskattningssynpunkt.. , I propositionen föreslåsnu att övergångstiden för de äldre bolagen LU 1976/77: 29 7 förlängstill utgången av . Förslaget avstyrks i motionen 1976/ 77: 1538 (s). Idet följande behandlar utskottet propositionsförslaget. Med anled-; ning av enunder den allmänna motionstiden väckt motion 1976/77: 651' (m) tar utskottetockså upp frågan om en ev. ändring av aktiebolags minimikapital. Slutligenbehandlar utskottet den i motionen 1976/77: 1049 (fp) väckta frågan omröstvärdet för aktier. I propositionen anförs att bolagskommittéi skrivelse den: anmält att ett förslag från.kommittén inte kanläggas fram inom den tid som förutsatts i direktiven. "Vidare påpekas attföretagsskatteberedningen kan beräknas lägga fraiii',ett slutligt förslag om.företagsbeskattningen först . Med hänsyn till att besked ifrågan om vad som på skall gälla från civilrättslig ochskatterättslig synpunkt för olika företagsformer inte kan lämnas i tillräckligtgod tid före den nuvarande femåriga övergångstidens utgång anserdepartementschefen det motiverat att förlängs. Imotionen 1976/77: 1538 hänvisas till de hiotiv som låg bakom beslut om att höja gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital. Vidare, anförs att orsaken till att övergångstiden för de befintliga bolagen gjor des så pass lång som var att det för en del företagare kunde vara svårt att ta ställning till om aktiekapitalet skulle höjas eller om bolaget i stället borde avvecklas och "rörelsen fortsättas i annan företagsform innan vissa skatterättsliga frågor lösts. De åsyftade skatterättsliga frå gorna har emellertid klarlagts, dels genom lagen om den skatte mässiga behandlingen liied anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform, m. m, dels genom ändrade regler för be skattning av fåmansföretäg, vilka innebär att fåmahsföretagen skall be skattas på samma sätt oavsett i vilken form de drivs. Enligt motionä rernas mening finns det således inte skäl att med hänvisning tillskatte- frågor utsträcka övergångstiden. . , , Motionärernahävdar vidare att bolagskommlttéii höstéri 1976 under hand meddelatjustitiedepartementet att kommittén utrett frågan om en ny bolagsform förmindre företag och inte funnit skäl att föreslå någon sådan bolagsform.Motionärerna anser det därför inte föreligga något :skäl till förlängning avövergångstiden och avstyrker bifall till propositionen. Utskottetvill till en början med anledning ay-vad soni anförs i motionen erinra 1973 var enig om att gränsen för lägsta tillåtna aktiekapitalmåste höjas även beträffande då befintliga aktiebolag. Det var endast när detgällde frågan om hur stor höjningen skulle vara som det rådde delade meningar. LU 1976/77: 29 8 Av vissa i propositionen intagna statistiskauppgifter framgår att det hitintills endast är ett mindre antal aktiebolag somhöjt sitt aktiekapital till lägst . I de flesta bolag som har ettlägre aktiekapital har man således uppskjutit den erforderligakapitalhöjningen. I vissa fall har man dock gjort successiva uppskrivningar avkapitalet även om man ännu inte nått 50 000-kronorsgränsen. Anledningen tillatt man dröjt med kapitalhöjningen kan självfallet till en del vara svårigheternaatt under rådande konjunkturer få fram kapital. Utskottet vill i sammanhangeterinra om att, när de nya bestämmelserna antogs 1973, den dåvaranderiksdagsmajoriteten avslog motionsförslag om stödåtgärder för att underlättaen kapitalhöjning. Det avgörande skälet för att dröja med kapitalhöjningen haremellertid sannolikt varit att man velat avvakta resultatet av pågåendeutredningsarbeten för att få ett bättre underlag för en bedömning av i vilkenföretagsform man i fortsättningen skall bedriva rörelsen. i sitt av godkända betänkande LU 1974: 19 begärdeen utredning angående införande av en särskild bolagsform för mindre företagunderströk utskottet vikten av att den begärda utredningen arbetade såskyndsamt att utredningsresultatet kunde leda till lagstiftning föreden . Därmed åsyftade utskottet att det måste förflytaåtminstone mellan antagandet av en ny lag och tidpunkten för denbeslutade höjningen av minimigränsen för aktiekapitalet. skulle, såsom påstås i motionen, ha under handanmält till att utredningsarbetet i förevarande del skullevara avslutat sakr nar utskottet närmare kännedom om. Däremot har kommittén iskrivelse anmält till departementet att kommittén inte kan slutförasitt utredningsuppdrag inom den tid som förutsattes av utskottet och riksdagenoch som angivits i direktiven. Utskottet vill också gentemot vad som sägs imotionen framhålla att bestående olikheter i beskattningen av existerandeföretagsformer f. n. är föremål för överväganden inomföretagsskatteberedningen. Under sådana omständigheter finner utskottetregeringens förslag om en förlängning av övergångstiden för de äldreaktiebolagen.i hög grad motiverat., Utskottet vill också er-, inra om attkommittén även har i uppdrag att se över bestämmelserna om handelsbolag,kommanditbolag och enkla bolag. Dessa bolagsform mer kan bli aktuella attanvändas för företag i vilka man inte kan lägga ned ett kapital på . Påanförda skäl avstyrker utskottet mptipnen 1976/77: 1538 och.till- styrker propositionen. ,, . . ; . :; ,; LU 1976/77: 29 9 Som framgår av det ovan anförda var meningarnadelade i när det gällde frågan om hur stor höjningen av minimigränsenför aktiekapitalet skulle vara. I några motioner yrkades sålunda att gränsenskulle sättas till . biföll dock , regeringens förslag omatt gränsen skulle sättas till . I samband med att utskottet år 1974behandlade frågan om en ny bolagsform för mindre företag prövade utskottetfrågan huruvida en temporär sänkning av minsta aktiekapitalet för de nyaaktiebolagen borde ske. Enligt utskottets mening skulle emellertid en sådansänkning i onödan komplicera de invecklade problem av civUrättslig,skatterättslig och lagteknisk art som övergångsregleringen för de äldreaktiebolagen redan då gav upphov till. Utskottet avstyrkte därförmotionsförslagen om en sänkning av minsta aktiekapitalet. Fråganom en sänkning av minsta aktiekapitalet har åter aktualiserats genommotionen 1976/77:651, vari yrkas att skall begära att 1974 årsbolagskommitté skall genom tilläggsdirektiv få i uppdrag att utreda frågan omen sänkning av minimibeloppet för aktiekapital. Vidare har underdepartementsbehandlingen av förevarande proposition frågan blivit aktuellgenom att Hantverks- och () hemställt om entemporär sänkning av minsta aktiekapitalet till . i avvaktan påresultatet av bolagskommitténs arbete. Departementschefenkonstaterar i likhet med vad utskottet gjorde att en temporär sänkningav minimigränsen från flera synpunkter skulle på ett olyckligt sätt komplicerade invecklade problem av civilrättslig, skatterättslig och lagteknisk art som övergångsregleringenför de äldre aktiebolagen redan nu ger upphov till. Detta skulle leda tillosäkerhet för bolagen i deras planering för fortsatt verksamhet. Departementschefenfinner att man inte heller i övrigt kan ta.någon ställning till om det bör görasnågon ändring i bestämmelserna om aktiekapitalets storlek. I stället fårbolagskommitténs förslag i fråga om ny bolagsform avvaktas. Departementschefenutgår från att, kommitténs förslag ger underlag för en prövning av frågan omaktiekapitalets storlek, även om kommittén skulle kornma fram till att någon nybolagsform inte bör inrättas. Utskottetkan helt arisluta sig till departeinentschefens uttalanden. Yrkandet i motionen1976/77: 651 om tilläggsdirektiv, till bolagskommittén bör därför avslås. LU 1976/77:29 ' 10 Enligt den nya aktiebolagslagen har varjeaktieägare rätt att vid bolagsstämma delta i handhavahdet av aktiébolag;etsangelägenheter: Han har därvid rösträtt med en röst för varje aktie soin haninnehar och för vilken rösträtt får utövas. Från regeln om att varje aktie haren röst får avsteg göras genom bestämmelse i bolagsordnirig. Olika röstvärdeför aktier i bolaget får dock inte bestämmas så, att röstvärdet för någon aktieöverstiger 10 gånger röstvärdet för annan aktie. Motsvarande regler fannsockså aktiebolagslag. Däremot fanns i ännu äldre lagstiftning intenågra regler ohi begränsning av röstvärdet, varför aktier då kunde utfärdas medett röstvärde söm exempelvis 1 000 gånger översteg röstvärdet för andi'aaktier. Bestämmelsen i nya aktiebolagslagen om begränsning av röstvärdet ägerinte tillämpniiijg på sådana äldre aktier. Bolag, vari finns äldre aktier, fårenligt övergångsbestämmelserna till aktiebolagslagen utge nya aktier med deröstvärden som tillkommer redan utgivna aktier. Avintresse i detta sammanhang är även lag orn vissa begränsningar irätten att förvärva fast egendorn.' Enligt denna lag får aktiebolag inte utansärskilt tillstånd förvärva fast egendom i . Tillstånd krävs dock inteom bolaget har s. k. utlänningsklausul. Klausulen måste innebära att utländskarättssubjekt eller tillståndspliktiga svenska rättssubjekt bara får inneha enliiindre del av aktierna i bolaget, nämligen av rösträttenoch av aktiekapitalet. Ett bolag som vill låta upp till 40 procentav aktiekapitalet ligga i utländsk hand måste alltså införa regler om olikhet iröstvärdet för att nå detta syfte. Imotionen 1976/77: 1049 yrkas att skall begära förslag om avskaffandeav den graderade rösträtten för aktier. Till stöd för yrkandet anförmotionärerna ätt gällaridé regler utgör grunden för den makt över näringslivetsom utgår från storbanker och'finansfamiljer. För övriga aktieägare privatpersoner företag, anställda osv. ' innebär graderingen enligtmotionärerna att det risktagande som aktieägahdet medför inte ens i teorin kange något inflytande över företaget. De orättvisor som en ojämn förmögenhéfsfördelningiiinebär uppförstoras genom att juridiska möjligheter finns till ett inflytandelångt störié än själva förmögenheten. Förnyelsen i företagen försvåras vidaregenom att gamla kapitalägargrupper får oproportionerlig makt. När det gällerskyddet mot oönskat utländskt inflytande, något sörh åberopats såsom ett motivför att behålla en graderad rösträtt, arisér mötionärerria att det är tveksamtatt lägga detta skydd just i händerna på dem som äger stora förmögenheter. Detutlänningsskydd, som kan befinnas nödvändigt, bör i stället tillgodoses genomkoncessionslagstiftning. Fråganom röstvärdet på aktier behandlade utskottet under föregående pågrund av en partimotion (mot. 1975/76: 2112) av folk- LU 1976/77: 29 11 partiet.I motionen föreslogs inget fullständigt avskaffande av den graderaderösträtten, såsom i förevarande motion, utan motionärerna yrkade attskillnaderna i rösträtt för aktier skulle begränsas så att ingen aktie fick haett röstvärde som översteg röstvärdet för annan aktie. Utskottetframhöll i sitt av godkända betänkande (LU 1975/76: 14) att det ärangeläget att åtgärder vidtas i syfte att minska eller förhindra icke önskvärdmaktkoncentration inom näringslivet. Utskottet framhöll vidare att syftet medbestämmelser i bolagsordningar om olikhet i röstvärdet för aktier ofta är atten viss aktieägargrupp skall garanteras ett dominerande inflytande i ettaktiebolag.