bet · G001SfU11 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om rätt till ersättning från allmänna försäkringen vidsjukdomsfall utomlands m. m. I motionen 1975/76:471 av herrar () ochLindahl i (fp) hemställs all måtte hos regeringen anhållaom snar översyn av bestämmelserna om redares regressrätt till ombordanställdassjukpenning. 1 motionen 1975/76:1211 av herrar ()ochWirtén (fp) hemställs alt hos regeringen begär sådan översyn avreglerna för sjukförsäkringen, alt svensk medborgare vid sjukdomsfallutomlands tillförsäkras samma skydd som gäller inom . Bestämmelser om rält till ersättning för sjukvårdutomlands för den som är omfattad av sjukförsäkringen enligt lagen om allmänförsäkring och bosatt i riket finns i kungörelsen (1962:388) angåendeersättning för sjukvård utom riket enligt lagen om allmän försäkring.Bestämmelserna innebär att ersättning för utgifter för läkarvård utgår medbelopp motsvarande tre fjärdedelar av läkarens arvode, beräknat till högst 25kr. 1 arvodet inräknas ersättning lill läkaren för läkemedel,sjukvårdsmateriel och resor samt sjukpenningsintyg. För sjukhusvård utgårersättning med belopp motsvarande eriagd avgift. Ersättningen för envårdperiod får dock inte beräknas lill högre belopp än . I deerlagda avgifterna inräknas kostnader för läkararvode, läkemedel ochsjukvårdsmateriel. Däremot utgår ingen särskild ersättning för läkemedel somden försäkrade inköpt på apotek eller för resor i samband med vård. Den somreser utomlands i syfte alt erhålla vård kan inte erhålla ersättning förvårdkostnaden. Däremot utgår ersättning ide fall då någon vid avresan frånSverige lideraven sjukdom, som försämras så under utlandsvistelsen att hanbehöver vård. 1 de fall trälTat överenskommelse med annat land omutgivande av ersättning för sjukvård - så har skett med de nordiska länderna.Storbritannien, och - gäller överenskommelsen såvittregeringen ej förordnat annat. Sådant förordnande hargelts beträffande sjömänsom blir i behov av sjukvård vid tillfällig vistelse i något av de nordiskaländerna och som äger rätt till ersättning för sådan vård enligt sjömanslagen.Beträffande den s. k. gränssjukvården finns särskilda bestämmelser igränssjukvårdskungörelsen (1962:390). I Riksdai:cn 1976/77. SfU 1976/77: 11 2 Försäkrad, som är bosatt här i riket, bibehållersin rätt till sjukienning om han insjuknar under vistelse utomlands eller omhan reser utomlands under lid han är sjukskriven. 1 det senare fallet är handock skyldig att före avresan inhämta medgivande till attsjukpenning far utgå under utlandsvistelsen. Sjukpenningförsäkringen omfattar försäkrade som ärinskrivna i försäkringskassa. Rätten till sjukpenningsförmåner enligt 3 kap.AFL är. om man bortser från den s. k. hemmamakeförsäkringen, beroende av densjukpenninggrundande inkomsten. Därmed avses den inkomst i pengar eller naturaförmåner,som den försäkrade kan t. v. antas få för år räknat på grund av eget arbete,antingen av anställning eller av annat förvärvsarbete. Varje försäkrad som haren sjukpenninggrundande inkomst av . har rält till sjukpenning.Hel sjukpenning utgör 90 96 av den fastställda sjukpenninggrundande inkomstendelad med 365, alltså utslagen per kalenderdag. Del av årsinkomst somöverstiger 7,5 gånger del vid årets ingång gällande basbeloppet grundar dockinte rätt till sjukpenning. Sjukpenningen, som är skattepliktig inkomst, utgårvid sjukdom som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Ärarbetsförmågan helt föriorad utgår hel sjukpenning, annars halv sjukpenning. Vidberäkning av den sjukpenninggrundande inkomsten skall naturaförmåneruppskattas efter de regler, som tillämpas vid beräkning av preliminär skatt.För anställda ombord uppskattas värdet av naturaförmåner r n. till . för dag). Sjukförsäkringenfinansieras till övervägande del av arbetsgivaravgifter. Avgifterna beräknas påsumman av de löner som arbetsgivaren utbetalat i penningar eller inaturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid beräkningen bortser man frånarbetstagare, vars lön inte uppgått lill . Värdet av naturaförmåner förden som omfattas av sjömansskat-telörordningen beräknas enligt föreskrifter sommeddelas av . Enligt de nu gällande skall värdet av kostoch bostad uppskattas till . Isjömanslagen, som omfattar arbetstagare som är anställd för fartygsarbeie påsvenskt fartyg och som han tjänstgör ombord har befattning påfartyget (), finns bestämmelser om vissa förpliktelser för arbetsgivaredå .sjöman är sjuk eller skadad. Sjömannen har rält till vård på arbetsgivarensbekostnad och bibehåller sina löneförmåner om han blir ar-betsoförmögen. Lämnarhan därvid befattningen på fartyget utgår lön under ombefattningen avser utrikes fart, eller , om befallningen avserinrikes fart. Vid arbetsoförmåga under väntetid utgår lön . Till de arbetstagare somvid arbetsoförmåga inte kan åtnjuta kost och SfU 1976/77: 11 3 logiombord eller eljest på arbetsgivarens bekostnad utgår enligt kollektivavtal endagersättning med f n. Ersättningen ingår i underlaget förarbetsgivaravgiften men endast med ett belopp som motsvarar värdet av normaltutgående naturaförmåner. Arbetsgivaresom utgivit lön lill en p. g.a. sjukdom arbetsoförmögen har enligt 3kap. AFL rätt att uppbära arbetstagaren tillkommande sjukpenning i denmån den inte överstiger den utbetalda lönen. har icirkulär 1955 och 1959 meddelat riktlinjer för behandlingen av redaresregresskrav m. m. 1 enlighet med dessa riktlinjer erhåller arbetsgivaren i defall dagersättning utgått regressrätt för denna i sjukpenningen med ett beloppsom motsvarar del'uppskattade värdet av den naturaförmån som eljest skulleutgått, dvs. I den mån sjukpenningen överstigersumman av kontant lön, naturaförmåner och dagersättning värderad på angivetsätt - detta kan bli fallel om i underlaget för den sjukpenninggrundandeinkomsten ingår andra regelbundet återkommande inkomster än grundlönen -utbetalas återstoden till sjömannen. Enligtsemesieriagens (SFS 1963:114) bestämmelser grundar det arbete som enarbetstagare ulfört för arbetsgivarens räkning rält till semester, under vilkenarbetslagaren skall åtnjuta semesteriön. .Med vissa begränsningar jämställsmed arbete lid då arbetstagaren varit oförmögen till arbete på grund avsjukdom. Bestämmelserna i 2 kap. AFL om ersättning försjukvårdskostnader avser endast vård inom riket, medan rätten till ersättningför sjukvård utomlands regleras i en särskild kungörelse (SFS 1962:388). Avbestämmelserna i denna följer all del högsta ersättningsbelopp som kan utgå förkostnader för läkarvård är . per besök och vid sjukhusvård 35 kr.per dag under samma värdperiod. Ersättningsbeloppen skall läcka även utgifterför läkemedel, sjukvårdsmateriel och resor i anledning av vården. Särskildaöverenskommelser - konventioner - har träffats mellan och övriganordiska länder samt , Nordiriand och omutgivande av ersättning för bl. a. sjukvård. Konventionerna medför för den somomfattas av den svenska sjukförsäkringen att han vid vistelse i något av denämnda länderna erhåller sjukvård på samma villkor som värdlandels medborgare. Motionärernai motionen 1211 anser att svenska medborgare bör ha rätt till sjukvårdutomlands på samma villkor som i , i vart fall när utlandsvistelsen ärföranledd av yreksuiövning. Motionärerna anser därför att bör begäraen översyn av sjukvårdsförsäkringens bestämmelser. SfU1976/77: 11 4 Moi bakgrunden av den omfattandeinvandringen till och strömmenav turister i motsatt riktning har arbetet med all iräffa socialförsäkringskonventioner med andra länder, främstde europeiska, intensifierats under senare år.Förhandlingar pågår f n. medett stort antal länder i syfte att åstadkomma konventioner utformade i huvudsaklig överensstämmelsemed . Med eitland, , befinner sig förhandlingarna redan i sitt slutskede. mening bör irygg-helsfrågor vid vistelse utomlands även lösasgenom konventioner. som det måsteanses vara en uppenbar fördel att det land, vari man vistasdå man blir sjuk, i första hand ansvarar för vården, kan del enligt utskottetsmening inte uteslutas att en bestämmelseav den an som avses i motionen 1211. om den inte förses med en mängdförbehåll, kan komma alt leda till missbruk av de svenska bestämmelserna om sjukvårds-ersättning. Utskoltel kan därför intetillstyrka bifall lill motionen. Ersättningtill redare vid ombordanställds sjukdom Sjukpenning för utgår på samma sätt som förandra försäkrade av den sjukpenninggrundande inkomsten. Enligt sjömanslagensbestämmelser har vid sjukdom ombord och under viss lid efter dethan lämnat sin befattning där rätt till vård på arbetsgivarensbekostnad och han behåller även sina löneförmåner. Arbetsgivaren har därför tillerkänts regressrätti sjömannens sjukpenning för den lönhan gett ut i kontanter eller naturaförmåner. Enligtanvisningar av uppskattas därvidvärdet av kost och logi ombord tillsamma belopp som vid beräkning av preliminär skatt, dvs. f n. till ett belopp av . Denna värdering tillämpas även om sjömannen inte bott ombord utan själv svarat förutgifter för kost och logi och då enligt kollektivavtal erhållit en dagersättningom . I de fall löneförmånerna beräknade pådelta sätt understiger sjömannens sjukpenning, erhåller denne överskottet. Vid beräkningen avsjömannens sjukförsäkringsavgiftbortses också från den nämnda dagersäitningen lill den del den överstiger det dagliga värdet av naturaförmåner. 1 motionen 471 begärsen snar översyn av reglerna för redares regressrätt vid ombordanställds sjukdom. Motionärerna menaratt arbetsgivarna missgynnas av de bestämmelser som gäller.Bl. a. pekar de på att redaren erhåller goitgörelseför den sjuklön som utgåttmed och för naturaförmåner med ettlägre belopp än som svarar mot den faktiska dagersättningen. Motionärernakritiserar också del förhållandet allsjukdomsperioden grundar rätt tillsemesterlön. Som nämnts har redaren regressrätt i sjömannenssjukpenning för de löneförmåner som utgåttunder sjukdomen så långt sjukpenningen förslår. Ersättningsnivån begränsasdärför lill bara i de fall dåden sjuk- Snj1976/77:11 5 penninggrundande inkomsten svarar mot sjömannens grundlönoch värdet av hans naturaförmåner. Så snart andra regelbundet återkommande inkomsteringår i den sjukpenninggrundande inkomsten stiger kompensationsnivån. Problemet med att redaren i vissa fall inte får fullkompensation för den lön han gett ut sammanhänger inte med sjukförsäkringensregler utan med att sjömannen enligt sjömanslagen tillförsäkrats full lön undersjukdomstiden. Däremot har det förhållandet att kompensation fördagersättningen endast utgår till högst ett värde motsvarande de dagliganaturaförmånerna samband med tolkningen av sjukförsäkringens bestämmelser.Enligt vad utskottet erfarit överväger en ändring av sinaanvisningar i detta hänseende. Vad slutligen gäller den av motionärernaframförda kritiken mot semesieriagens bestämmelserom semestergrundande frånvarovill utskottet erinra om att semeslerkommitté föreslagit vissa ändringarav bestänimelserna i fråga och alt förslaget är föremål föröverväganden inom . Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 471. attriksdagen avslår motionerna 1975/76:471 och 1975/76:1211. Närvarande: herrar Aspling (s), Ringaby (m). *(s), i Nennesholm (c), Karisson i (s), fröken (),fröken (), herrar (). (), i (s). (), i (c), i (s), () och (). * Ej närvarande vid betänkandels justering.