bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Närdet gäller målen för uthålligheten vid fredsk riser anser handelsministern altuthålligheten skall fastställas individuellt för berörda varor ellervarugrupper. Härvid skall hänsyn las dels till hur sannolikt det är att enfredskris kan inträffa, dels till den effekt på främst sysselsättningen som ettimportbortfall skulle medföra. Utskottet biträder denna uppfattning. Ifråga om fredskrislagringen på bränsle- och drivmedelsområdet menarhandelsministern att lagringen bör ges en sådan omfattning att erforderligabehov i en kris kan tillgodoses utan att man tillgriper de lager som är avseddaför avspärrning och krig. Utskottet har i ett tidigare sammanhang (FöU 1975/76:35) redovisat samma uppfattning och anser att denna princip bör vara vägledandeäven inom övriga varuområden. FÖU 1976/77:13 99 Särskildafrågor rörande vissa program Inom pågår f n. studier avförsörjningsuthållighet och försörjningsstandard när det gäller programmetBeklädnad. I propositionen 1976/77:85 om åtgärder för försörjningsberedskapenpå skoområdet (FöU 1976/77:11, rskr 1976/77:238) framhölls att statsmakterna nuhar ett tillräckligt underlag för alt ta ställning tillförsörjningsuthålligheten på skoområdet för perioden /78-1981/82. Målet föruthålligheten på detta område bör enligt riksdagsbeslutet bestämmas medutgångspunkt i en av-spärrningssiluation som följs av enefterkristid av ungefär den längd som har studerats i försöken medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret, dvs. sammanlagt tre år.Handelsministern anmäler i propositionen 1976/77:74 att han avser att vid ettsenare tillfälle lämna förslag om mål för försörjningsuthållighet ochförsörjningsstandard för beklädnadsområdet i dess helhet. Utskottethar tidigare (FöU 1976/76:2 y) framhållit som angeläget med kraftfullasträvanden för att finna långsiktiga lösningar på beklädnadsområdet. Utskottetanser det vara väsentligt att målen för programmet Beklädnad i dess helhet kanfastläggas och att erforderlig beredskap inom detta prioriterade område kanbyggas upp i takt med övriga försörjningsområden. Handelsministernsförslag när det gäller delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. berör mångaolika delområden. Flertalet av dessa grundar sig på förslag som har redovisatsav oljelagringskommilté (OLK) i betänkandet Beredskapslagring av olja,kol och uran (SOU 1976:67). I anslutning härtill vill utskottet framhållaföljande. Gällandeoljelagringsprogram omfattar, efter beslut om förlängning med , åren1970-1977 och avser att skapa en beredskap inom energiområdet mot krig ochavspärrning. har fattats beslut om att bygga upp särskildareserver även för fredskriser. Liksomhandelsministern anser utskottet att den fortsatta uppbyggnaden av krigs- ochavspärrningsreserverna skall dimensioneras utifrån det miljöun-deriag som harutnyttjats i programplanearbetet inom det ekonomiska försvaret. Härigenomansluter målen för bränsle-och drivmedelsprogrammet till de övergripandeulhållighetsmål som utskottet i det föregående har tillstyrkt. Uthållighetenvid .fredskriser här på energiområdet bestämts utifrån åtagandenenligt det internationella energiprogrammet (lEP). innebär dettaatt skall hålla 70 dagars normalkonsumtion av olja i lager. Från ochnied ingången av skall uthålligheten utsträckas till att omfatta 90dagars normalkonsumtion. Handelsministern förordar att fredskrislagringen skallprioriteras i den fortsatta lageruppbyggnaden. Freds-krisreserven bör vara såstor och så sammansatt alt landets åtaganden enligt lEP kan utan attreserverna för krig och avspärrning behöver tas i anspråk för detta. Utskottetansluter sig till denna uppfattning och erinrar om FÖU 1976/77:13 100 attutskottet i ett tidigare sammanhang (FöU 1975/76:35) har hävdat att det börvara en fast strävan från statsmakternas sida att inte på grund av fredskrisminska den beredskap som är motiverad av vår säkerhetspolitik. OLKhar föreslagit alt den fortsatta uppbyggnaden av oljelagren genomförs underåren 1978-1984, dvs. Handelsministern anser att del hadevarit önskvärt att uppbyggnadsperioden hade sammanfallit med den femårigaprogramplaneperioden /78-1981/82 men att en rad skäl talar föratt dettainte är lämpligt. Den föreslagna lageruppbyggnaden kräver sålunda omfattandeinvesteringar i lageranläggningar. Dessa tar att projektera ochuppföra. Uppbyggnaden drar också stora kostnader som bör slås ut på en längretid för att inte bli alltför betungande för samhället. Handelsministernanscremellertid att bör uppbyggnaden av oljelagren om möjligt anslutastill totalförsvarets planeringsperioder. Imotionen 1520 (fp) framförs en delvis annan mening. Motionären framhåller attdet måste upplevas som otillfredsställande att på bränsle- ochdrivmedelsområdet arbeta med en annan tidsperiod än den femåriga som gäller förprogramplanerna. En ensning av tidsförhållandena skulle rimligen underlättaplaneringsarbetet, menar motionären. Utskottetanser handelsministerns skäl för att i delta speciella fall frångå den femårigaplaneringsperioden vara väl motiverade och föreslår alt motionen 1520 (fp) idenna del lämnas utan bifall. Utskottet vill emellertid understryka betydefsenav att man i det fortsatta planeringsarbetet medvetet strävar efier en ensningav tidsförhållandena inom det ekonomiska försvaret. Pågrund av bl. a. den relativt långa uppbyggnadsperioden och utvecklingen inomdet energipolitiska området förordar handelsministern en s. k. kontrollstationvid lämplig tidpunkt . Utskottet finner behovet av enkontrollstation vara väl motiverat. Liksom handelsministern anser utskottet attarbetet därmed måste bli beroende av några nu inte helt kända förhållanden.Valet av tidpunkt torde främst bli beroende av innebörden av de åtgärder somblir följden av arbetet inom den särskilt tillkallade . Denorganisatoriska utformningen av kontrollstationen blir bl. a. beroende avsammansättningen av det tilltänkta energiberedskapsrådet vid överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF). Omfattningen av verksamheten vid kontrollstationenblir i stor utsträckning beroende av erfarenheterna från försöken medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. Enligt utskottets mening börett planeringssystem med bl. a. en rullande programplanering i vissutsträckning minska behovet av särskilda utredningar och kontrollstationer. Detbör i varje fall framstå som ett önskemål när planeringssystemet harstabiliserats. Detta behöver enligt utskottets mening inte utesluta behovet avsärskilda utredningar när det gäller sådana frågor som fordrar en bred politiskförankring eller som på annat sätt berör fiera intressenter. När det gällerfördelningen mellan råolja och Rirdigprodukter i den FÖU 1976/77:13 101 lageruppbyggnadsom nu förestår förordar handelsministern, i enlighet med OLK:srekommendationer, att lagerökningen till sin huvuddel sker i form av råolja.Detta gäller såväl fredskrisreserven som avspärrnings- och krigsreserverna.Vissa instanser som haft OLK:s betänkande på remiss har anmält tveksamhet fördelning som i så stor utsträckning prioriterarråoljelag-ringsalternativet. och har bl. a. förordat attca 200 000 m-* motorbensin för fredskriser lagras utöver vad OLK harföreslagit. Motivet härföranges vara att en ransonering av denna oljeproduktvid en kris medför ingrepp i samhällsfunktionerna och fSr omedelbarakonsekvenser för den enskilde. Handelsministern är inte beredd att tillstyrkadetta förslag. Påliknande sätt förhåller det sig när det gäller lagringen för avspärrning ochkrig. Där anger handelsministern alt utbyggnadsmöjligheterna för råolja vidnuvarande raffinaderilägen i viss utsträckning möjligen kan verka begränsandeoch alt ÖEF:s egna undersökningar har visat att möjligheterna att genomföraföreslagen lagring av råolja är något osäkra. Handelsministern menar att denfortsatta planeringen får avgöra huruvida praktiska svårigheter föreligger. Utskottetgodtar den fördelning mellan råolja och färdigprodukter som handelsministernföreslår. Fördelningsfrågan kan prövas i samband med den årligaprogramplaneringen eller vid den tilltänkta kontrollstationen. Detta gällerockså den föreslagna tillskottslagringen av motorbensin. Ifråga om de principer för lagringsansvar och finansiering av lagringen somhandelsministern föreslår har utskottet ingen erinran. Imotionen 91 (m) framhålls bl. a. att vårt land som beredskapsåtgärd förtänkbara kriseroch som reserv bör ha ett lager av utrustning för gengasdrift.Motionären föreslår att beslutar om intensifierad forskning ochförsöksverksamhet då det gäller gengasdrifl både som ersättning för andradrivmedel och i beredskapssyfte. Utskottetvill i denna fråga framhålla följande. Gengasdrift är liksom vidavspärrningen under det enda tillgängliga alternativet föratt upprätthålla nödvändig nyttotrafik på landsväg under krislägen medlångvariga störningar i tillförseln av fiytande bränslen. Inom ÖEF har därförsedan många år tillbaka förberetts en övergång till gengasdrifl. Gengasaggregatför olika fordonslyper har tagits fram och fortlöpande utvecklats. Detta arbetebetraktas nu som i huvudsak avslutat. Dock återstår dels att lösa vissatekniska problem beträffande gengasdrift av dieselmotorer med turboaggregat,dels att i vissa avseenden förbättra och prova redan framtagna aggregattyper.Den avsedda medelsförbrukningen härför under nästa budgetår uppgår till 350 000kr., vilket är något mindre än vad som har utnyttjats . ÖEF:splanering syfiar till all man i ett beredskapsläge skall kunna få fram olikatyper av gengasaggregat, anpassade för skilda fordonsslag. Med hänsyn till dentekniska utvecklingen m. m. anses inte lämpligt alt beredskapslagragengasutrustning. Planeringen innebär därför i stället en produklionsbered- FÖU 1976/77:13 102 skåp.Enligt nuvarande planer räknar man med en starttid av inemot deförsta aggregaten kommer ut på marknaden. Genom en fredstida anskaffning avverktyg och annan utrustning beräknas starttiden kunna nedbringas till ca 3månader. är konstruerade för användning av träflis som bränsle. Flis bedömsbli lättare tillgänglig än kubb eller träkol och är dessutom tekniskt settlämpligare som gengasbränsle. Del flnns vid våra cellulosaindustrier ochsågverk en betydande kapacitet för framtagning av stora mängder flis förgengasdrift. Utnyttjandeav gengasdrift under fredliga förhållanden för att minska användningen avimportbränsle och öka sysselsättningen bedömer utskottet inte vara ettrealistiskt alternativ. Den hårda konkurrensen om vedråvarorna liksom deneffektminskning som fordonen får vidkännas vid gengasdrift, med åtföljandenegativa inverkan på transportkapaciteten, kan lägga hinder i vägen för enfredstida gengasdrift. Man måste också beakta att gengasdrift är förhållandevisobekväm. Det är heller inte lätt att bedöma om en fredstida produktion avgengasaggregat och framtagning av flisbränsle kan medföra en positiv effekt påsysselsättningen. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionsyrkandellämnas utan bifall. Närdet gäller delprogrammet Metaller m. m. föreslår handelsministern, iöverensstämmelse med försvarsuiredningens rekommendationer, uppbyggnad av ettfredskrislager av vissa försörjningsviktiga legeringsmetaller.Handelsministern föreslår alt lageruppbyggnaden finansieras fråninves-leringsanslag över statsbudgeten. Föreslagen omfattning av lagringenframgårav nedanstående tabell. Vid normal förbrukning. Utskottettillstyrker förslaget (jfr FöU 1975/76:35 s. 6). Imotionen 1504 (s) förordas att den föreslagna fredskrislagringen finansierasmed avgifter och inte genom medel över statsbudgeten. Av praktiska skäl börhärvid oljelagringsfondens medel utnyttjas. Handelsministern framhåller ipropositionen att oljelagringsfonden (som byggs upp av särskildaberedskapsavgifter från förbrukare av olja och oljeprodukter) bör utnyttjas föratt finansiera sådan fredskrislagring som består av varor som har oljan sombas. Så sker f n. när del gäller fredskrislagringen av syntelgarner, petroke- FÖU 1976/77:13 103 miskaprodukter, råolja och raffinerade oljeprodukter i övrigt. Utskottetanser att den tillämpade principen för finansiering viaoljelagringsfonden är lämplig. Fredskrislagringen av metaller bör finansieraspå det sätt som handelsministern föreslår. Motionsyrkandena i denna frågabehandlas i samband med anslagsfrågorna under punkten 11. Handelsministernanser att behovet av reservdelar och komponenter måste utredas noga och att ÖEFtidigt bör kunna lämna förslag till åtgärder så alten god beredskap kan upprätthållas även inom detta område. Utskottet anser attreservdels- och komponentsidan är ett viktigt område för beredskapsplanering.Utskottet har i det föregående under punkten 3 berört datasystemens sårbarhet.Denna sammanhänger bl. a. med reservdelsförsörjningen för datorer. mening är behovet av en god beredskap på delta område intetillräckligt beaktat i planeringsarbetet. En anledning härtill synes vara attÖEF disponerar endast små resurser för denna typ av planläggning. Deåtgärder som handelsministern i samråd med chefen för kommunikationsdepartementetföreslår för programmet Transporter ansluter i allt väsentligt till de förslagsom berörda myndigheter har redovisat i sina programplaner, som ocksåförsvarsutredningen har ställt sig bakom. Utskottet tillstyrker förslagen. Statensjärnvägar (SJ) har begärt ersättning över statsbudgeten för vissa åtgärderutöver programplaneringens alternativ B, nämligen för utbildning av vapenfriatjänstepliktiga och driftvärn saml för medverkan i det ekonomiska försvaretslångsiktsplanering, I avvaktan på behandlingen av förslagen årsvapenfriutredning är handelsministern inte beredd att nu tillstyrka någonersättning för vapenfriutbildning vid SJ, Vad gäller SJ:s kostnader fördriftvärn och för medverkan i det ekonomiska försvarets, planering harriksdagen tidigare haft uppfattningen att dessa bör bestridas av SJ:s egnadriftmedel. Liksom handelsministern ser utskottet ingen anledning att nu ändrauppfattning i denna fråga, Ifråga om delprogrammet Arbetskraft föreligger enligt handelsministern vissaeftersläpningar avseende såväl den översiktliga planeringen ochpersonalplanläggningen som utbildningen av vapenfria tjänstepliktiga och avpersonal inom frivilligorganisationerna och han föreslår åtgärder för att kommatill rätta med dessa eftersläpningar. a. föreslås att antaletutbildningsdagar för vapenfria tjänstepliktiga ökas och att även utbildningenav personal inom frivilligorganisationerna utökas till sin omfattning.Utskottet tillstyrker dessa förslag. I de flesta av myndigheternas programplanerframförs önskemål om personalförstärkningar för alt på ett nöjaktigt sätt kunnagenomföra de alltmer omfattande planerings- ochplanläggningsätgärderna. FÖU 1976/77:13 perioden1977/78-1981/82 begär myndigheterna sammanlagt 43 nya tjänster, varav /78 sammanlagt 31 tjänster. Handelsministern tar inte ställninglill det totala behovet men föreslår för /78 en förstärkning avde personella resurserna med totalt 9 tjänster. Fördelning på program framgårav följande tabell. 1977/78' Inkl,behov med hänsyn till förslag. har bedömt att personellaresurser kan behöva tillföras främst för att förslärka studiekapaciteten,aktualisera beredskapsplanläggningen inom eftersatta områden och för att manskall kunna handha de materiella resurserna på ett rationellt sätt, Imotionen 1520 (fp) berörs behovet av personella resurser. Motionären menarattom de insatta beredskapsåtgärderna blir riktiga eller inte till stor del berorpå om ÖEF och andra myndigheter har tillräcklig överblick och tillräckligtsnabbt kan fatta rätt beslut. Det är enligt motionären oekonomiskt att salsaresurser fel därför att adniinistraliv underkapacitet har lett till beslut pådåligt underiag. Detta är ett starkt argument för att ÖEF skall fä de resursersom behövs för rätt planeringsinsals, menar motionären. anser det angeläget att planeringsresurserna för fiertalet programinom det ekonomiska försvaret förstärks. För detta talar främst den höjning avambitionsnivån som den påbörjade långsiktsplaneringen innebär liksom också deökade investeringarna i lager av skilda slag. Utskottetanser alt handelsministern med sitt förslag har täckt de mest angelägna behovenmen förutsätter att behoven av personalför-slärkningar underplaneringsperiodens övriga år kan prövas i samband med de åriiga anslagsframställningarna. FÖU 1976/77:13 105 Kostnaderför perioden /78-1981/82 och för /78 Enligt handelsministern kommer kostnaderna för detekonomiska försvaret /78-1981/82 att uppgå lill ca 6,3miljarder kronor i prisläge för den verksamhet som finansierasöver statsbudgeten och oljelagringsfonden. Det sammanlagda beloppet inkluderarförslag som har lämnats i budgetpropositionen och i propositionen om åtgärderför försörjningsberedskapen på skoområdet m. m. 1976/77:85, FöU1976/77:11, rskr 1976/77:238) men inga sådana övriga stödåtgärder tillbeklädnadsindustrin som kan komma att föreslås mot bakgrund av de studier avförsörjningsuthållighel och försörjningsstandard som f n. pågår inomhandelsdepartementet. Bedömningen av resursbehoven baseras delvis påöversiktliga kostnadsberäkningar från programplanerna. Den närmare bedömningenav resursbehoven får enligt handelsministern göras budgetårsvis vid prövningav förslag till anslagsframställningar. 1motionen 1504 (s) uttalas att även planeringen för det ekonomiska försvaret börvara långsiktig. Det planeringsarbete som skett för det ekonomiska försvaretsdel har enligt motionärerna utförts bl. a. i syfte alt få fram ett underlag somkan ligga till grund för statsmakternas bedömning av det ekonomiska försvaretsinriktning . Det är mot den bakgrunden enligtmotionärerna oroande att handelsministern inte tar en klar ställning för ettlångsiktsprogram av det slag som försvarsutredningen enhälligt uttalat sig förutan i stället räknar med en årlig budgetprövning. Motionärerna förordar attriksdagen beslutar om en planeringsram för det ekonomiska försvaret-vad gällerplanering för avspärrning och krig-om ca 2 300 milj. kr. i prisläge februari1976. Beloppet avser utgifter över statsbudgeten. Utskottethar tidigare (FöU 1975:8) redovisat uppfattningen att man inom det ekonomiskaförsvaret av naturliga skäl tvingas att i stor utsträckning arbeta med ettkortare lidsperspektiv än vad som är fallet inom det militära försvaret ochcivilförsvaret. Grunden för det ekonomiska försvaret är vårt näringsliv, varsstrukturomvandling gång på gång ställer krav på ingripanden för att säkraförsörjningen i kristid. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utvecklingen avvårt näringsliv i syfte att behålla sådan produktionskapacitet som behövs förvårt oberoende och för uthålligheten vid avspärrning och krig. Detär självfallet inte möjligt att helt förutse i vilken omfattning och på vilkapunkter hot om kapacitetsborlfall av vital betydelse för beredskapen kan kommaalt inträffa . Några marginaler för åtgärder i sådana fall finnsinte inlagda i handelsministerns förslag. Det är emellertid nödvändigt att detekonomiska försvaret får möjligheter att anpassa sina insatser efterförändringarna inom näringslivet och att erforderliga extra medel härför vidbehov kan tillskjutas utöver dem som handelsministern nu överslagsmässigt harberäknat för femårsperioden. Detta leder utskottet till uppfattningen attinriktningen av vårt ekonomiska försvar inte i första hand bör styras genom FÖU 1976/77:13 106 bestämdaekonomiska planeringsramar för längre planeringsperioder. Det måste enligtutskottets mening, vid sidan av klart definierade mål för inriktningen - ikombination med ett anvisat långsiktigt resursutrymme i stort - vara möjligtatt påverka utvecklingen i samband med en åriig budgetbehandling där också enprövning av behovet av kompensation för prisutvecklingen bör ingå. Någonavgörande skillnad i uppfattning mellan propositionen och motionen i dennafråga har utskottet inte kunnat finna. Utskottethar noterat att anslagen /78 inte, som fallet är inom övriga delar avtotalförsvaret, motsvarar en femtedel av de beräknade kostnaderna förfemårsperioden /78-1981/82. Denna begränsning i anslagens storlek berörsärskilt programmen Livsmedel, Metaller m. m. och Vägar. Mot bakgrund av vadutskottet har anfört om betydelsen av alt uppnå föreslagnaulhållighetsmål inom det ekonomiska försvaret anser utskottet det angeläget attden av handelsministern föreslagna utvecklingen av det ekonomiska försvaretfullföljs . Utskottet förutsätter att handelsministern successivtåterkommer med förslag i detta syfte. Handelsministernanvisar ingen generell metod för priskompensation inom det ekonomiskaförsvaret. Det är enligt utskottets mening inte heller meningsfullt. har varit inne på tolkar utskottet handelsministernsställningstagande i denna fråga så att behovet av kompensation för faktiskprisutveckling prövas successivt. Utskottet,som inte finner anledning till erinran mot författningsförslagen eller mot vadsom i övrigt har anförts om det ekonomiska försvarets fortsatta utveckling,tillstyrker regeringens förslag och hemställer 1. att avslår motionen 1976/77:91 angåendegengasdrift, 2. att med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1976/77:1504, yrkandet 6, godkänner de riktlinjer för detekonomiska försvarets fortsatta utveckling som föredragande statsrådet harförordat, 3. att med bifall till propositionen och medavslag på motionen 1976/77:1520, yrkandet 4, godkänner de riktlinjer för ettnytt program för beredskapslagring av oljeprodukter m. m. för perioden1978-1984 som föredragande statsrådet har förordat, 4. alt antar de vid propositionen fogadeförslagen till a. lag omändring i lagen (1957:343) om oljelagring m. m., b. lag omändring i förordningen (1958:575) om avskrivning å vissa oljelagringsanläggningar, m. m., c. lag omändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskaps avgift för oljeprodukter. FÖU 1976/77:13 107 10.Ny organisation av överstyrelsen för ekonomiskt försvar Regeringen häri propositionen 1976/77:74(bil.2s.58-87,211-226och 231) föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för en ny organisation avöverstyrelsen för ekonomiskt försvar som föredragande statsrådet har förordat, 2. bemyndiga regeringen att vidta de övergångsåtgärderoch åtgärder i övrigt som behövs för att den nya organisationen skall kunnagenomföras, 3. ta del av vad föredragande statsrådet har anfört ifråga om överstyrelsens för ekonomiskt försvar krisorganisation m. m. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har f.n. en organisation som är indelad efter deolika funktionerna iberedskapsprocessen såsom planering, företagsplanläggning, beredskapslagringoch samordning. Under styrelsen och generaldirektören är verket organiserat påfem byråer, nämligen utredningsbyrån, varubyrån, administrativa byrån,affarsbyrån och bränslebyrån. Utredningsbyrån och varubyrån leds gemensamt som enavdelning av en avdelningschef byråerna finns en informationssektion. finns f n. dessutom elt sekretariat för studier ochlångsiktsplanering, en ekonomiadministrativ enhet, en dataenhet och enbränsleregle-ringsenhel. Dåvarandechefen för tillkallade särskilda sakkunniga föratt göra en översyn av . Vidare skulle de sakkunniga prövabehovet av att ytteriigare klariägga ansvarsfördelningen mellan ÖEF,kommerskollegium och statens industriverk vad gäller uppgifter rörande detekonomiska försvaret. De sakkunniga, som antog namnet ,överlämnade ett belänkande (Ds H 1976:4) lill regeringen. Deförslag som föredragande statsrådet (handelsministern) förordar ipropositionen är grundade på utredningsresultatet. Handelsministernbehandlar inledningsvis samordningen mellan ÖEF, kommerskollegium och statensindustriverk. Han anser det vara angeläget att ÖEF:s och industriverketsutredningsarbete på gemensamma intresseområden samordnas så långt som möjligt.Mellan ÖEF och kommerskollegium finner han i likhet med alt detinte föreligger några egentliga ansvars- eller arbetsfördelningsproblem. Detförslag till organisation av ÖEF som förs fram i propositionen innebär att ÖEFges en organisation som är anpassad till den programindelning som används vidplaneringen av det ekonomiska försvaret, t. ex. beklädnad, bränsle/drivmedel,metaller, kemiska produkter.