bet · G001UbU20 · 1976-12-31 00:00:00 — Så länge utbildningen genomförs inomramen för det angivna antalet lärartimmar ger statsbidraget således fullkostnadstäckning för lärarlönerna. I propositionen förordas att det tillsvidare, i avvaktan på resultat av bl. a. SSK:s arbete och övervägandena inomutredningen om kommunernas ekonomi, för sjuksköterskeutbildningens del liksomi dag utgår ett schablonbidrag per 15-tal studerande, medan det inom i övrigt för varje utbildning tilldelas en resursramuttryckt i ett antal lärartimmar per 30-tal (i vissa fall per 16-tal)studerande. I det senare fallet skall statsbidraget helt täcka lönekostnadernaför lärartimmar som ligger inom den tilldelade ramen. UbU 1976/77: 20 32 En utredning skall tillkallas med uppgift att delsgöra en översyn av nuvarande organisation av tjänster för lärare m. fl. befattningshavareför gmndläggande högskoleutbildning inom hela högskoleområdet, dels lämnadärav föranledda förslag till lösningar som bättre tillgodoser den nyahögskolans krav. Utredningen bör enligt propositionen också få till uppgift attpröva behovet av en särskild tjänsteorganisation för den kommunala högskolan.Därvid bör särskilt beaktas de samband som finns mellan gymnasieskolan och . H 75:s förslag att investeringsbidragen tilllokaler och utrustning för kommunala skolor i fortsättningen även skalltillgodose den kommunala högskolans behov biträds i propositionen. Förnärvarande utgår siirskilda statsbidrag till åtgärder inom gymnasieskolansåsom studie- och yrkesorientering, stödundervisning och samordnadspecialundervisning. För att statsbidrag till motsvarande åtgärder inomkommunal högskola skall kunna utgå på ett för verksamheten ändamålsenligt sättfordras enligt föredragande statsrådets mening vissa tekniska justeringer avstatsbidragsreglerna. Sålunda bör bidrag till stödundervisning och samordnadspecialundervisning i fortsättningen kunna ingå i de lärarresursramar somtilldelats varje utbildning med statligt reglerade tjänster. Frågan omstatsbidrag till studie- och yrkesorientering i högskola behandlas ipropositionen under anslagsrubriken till kommiunal högskoleutbildningm. Enöverföring av vissa utbildningar från gymnasieskolan till högskolabör enligt propositionen inte medföra någon ändring i fråga om kommunernasansvar för berörda elevers hälsovård. Föredragande statsrådet räknar därförmed att kommunerna och landstingskommunerna utan särskild föreskrift i lagkommer att ge eleverna samma hälsovård som . Linjenämnder bör normalt inrättas också förutbildningar inom högskola. Linjenämnder som är gemensamma förkommunal eller landstingskommunal och statlig högskoleutbildning bör enhgtpropositionen inte inrättas. Länsskolnämnderna bör vid fullgörandet av sinauppgifter inom skolväsendet även beakta den kommunala högskoleutbildning somresursmässigt är knuten till gymnasieskolan, i fråga om sjuksköterskeutbildningendock endast frågor gällande lokaler och utrustning. Den kommunala högskoleutbildningen fåren antagningskapacitet som utgör nära en tredjedel av hela högskolansantagningsplatser på utbildningslinjer. Drygt hälften av dessaantagningsplatser avser utbildning av sjuksköterskor. Resten utgörs avutbildningar som anordnas i gymnasieskolan. Omkring tvåtredjedelar av an- UbU 1976/77: 20 33 tagningsplatsernai den finns vid utbildningar som har landstingskommunalhuvudman. Återstoden är alltså primärkommunala utbildningar. Ipropositionen 1975:9 (s. 505) räknade dåvarande departementschefen medoförändrade huvudmannaskapsförhållanden för nu ifrågavarandehögskoleutbildningar. hade ingen erinran mot vad som sålunda hadeanförts (UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Detfinns enligt den nu föreliggande propositionen 1976/77: 59 skäl för ettenhetligt huvudmannaskap för högskoleutbildningen. redovisas ipropositionen omständigheter som enligt föredragande statsrådets mening talarmot att frågan om ett enhetligt huvudmannaskap för högskoleutbildningenomgående utreds. Frågan måste ses i ett vidare perspektiv än enbart högskolans.Härtill kommer att övergripande frågor om det kommunala ochlandstingskommunala verksamhetsområdets utveckling behandlas av fyra olikautredningar, nämligen utredningen om kommunernas ekonomi (Fi 1971: 08),utredningen om den kommunala demokratin (C 1970: 29), utredningen om skolan,staten och kommunerna (U 1972: 06) och utredningen om den gymnasialautbildningen (U 1976: 10). Föredragande statsrådet är därför inte nu bereddatt förorda en utredning i huvudmannaskapsfrågan. Imotionen 1976/77: 1381 yrkas att frågan om ett statligt huvudmannaskap försjuksköterskeutbildningen prövas av den kommitté för översyn avvårdutbildningarna i högskolan som aviseras i propositionen. Enligt motionen1976/77: 1161 (yrkandet 2) bör staten ta över huvudmannaskapet för allvårdyrkesutbildning på högskolenivå. I motionen 1976/77: 1407 (yrkandet 4)begärs att frågan om ett enhetligt huvudmannaskap för den grundläggandehögskoleutbildningen nu utreds. Detfinns å ena sidan många utbildningsorganisatoriska beröringspunkter mellan och den statliga högskolan. Den , somfinns på fler orter än den statliga, är å andra sidan resursmässigt integreradmed kommunala verksamhetsområden, t. ex. gymnasieskolan, i fråga om lokaler,utrustning samt lärar- och förvaltningspersonal. Dethar hävdats att ett kommunalt eller landstingskommunalt huvudmannaskap förviss del av högskolan skulle utgöra ett hot mot strävandena att görahögskolans olika utbildningar jämställda och ett hinder för ett förverkligandeav högskolereformens övriga syften. Dethar vidare gjorts gällande att frågan om de ekonomiska konsekvenserna förstat, landsting och kommun inte beaktats när krav förts fram om ettförstatligande av den del av högskoleutbildningen som är . Regeringenbör enligt utskottets uppfattning följa utvecklingen inom den kommunalahögskolan i vad gäller verksamhet, resurssamband m. m. och därvid parallellt tadel av pågående utredningsarbeten med 3 1976/77. UbU 1976/77: 20 34 I anslutning härtill bör initiativ tas till enförutsättningslös utredning av frågan om ett enhetligt huvudmannaskap förhögskolan. Utskottet föreslår att med anledning av propositionen1976/77: 59 samt motionen 1976/77: 1161 yrkandet 2, motionen 1976/77: 1381 ochmotionen 1976/77: 1407 yrkandet 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Enligtmotionen 1976/77: 1366 (yrkandet A 10) bör all sjukgymnastutbildning hastatligt huvudmannaskap och knytas till högskoleenhet med medicinsk fakultet. Utskottet,som erinrar om att delfrågan om ett enhetligt huvudmannaskap för nuvarandestatliga och kommunala sjukgymnastutbildningar enligt propositionen skallutredas av en särskild kommitté, anser att utredningens resultat inte börföregripas. bör därför avslå yrkandet A 10 i motionen 1976/77: 1366. Utskottet delar uppfattningen att () och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) fortlöpande bör prövagränsdragningen mellan å ena sidan utbildningar i gymnasieskolan och å andrasidan utbildningar i högskolan. Enligt propositionen är det viktigt att frågor omantagning till högskoleutbildning blir ytterligare belysta. a. ärdet angeläget att man får en uppfattning om vilka utbildningar kommunalasåväl som statliga som oftast utgör alternativ för de sökande. I propositionenbiträds därför inte förslag från den centrala organisationskommittén förhögskolereformen (H 75) om ett principiellt ställningstagande för ettinordnande av högskoleutbildning i . Ipropositionen erinras om att rekommenderat landstingen attansluta sig till en central föredragande statsrådets mening bör resultatet av det arbete somLandstingsförbundet och SÖ har utfört för att samordna antagning tillsjuksköterskeutbildningen kunna utnyttjas även sedan utbildningen blivit en delav högskolan. I propositionen föreslås därför att antagning av studerande tillsjuksköterskeutbildning skall överlåtas på Landstingsförbundets antagningsnämnd.I fråga om annan högskoleutbildning är det föredragandens avsikt attantagningen tills vidare normalt skall handhas av intagningsnämnd förgymnasieskolan och att antagningen skall samordnas genom att viss kommunseller landstingskommuns intagningsnämnd antar studerande till en eller flerautbildningar även för andra kommuner eller landstingskommuner. Imotionen 1976/77: 1407 (yrkandena 6 och 16 i denna del) föreslås att riksdagenavslår förslaget till högskolelag såvitt gäller 35 § i lagen. Enligt denna fårregeringen överlämna till organ som utser att antastuderande i grundläggande högskoleutbildning UbU 1976/77: 20 35 somanordnas av kommun eller landstingskommun. Vidare yrkas att skall tainitiativ till en samordning av antagningen till statlig och kommunalhögskoleutbildning. Tillsvidare kommer huvuddelen av de kommunala högskoleutbildningarna att följaandra behörighets- och urvalsregler än vad som gäller för högskolan i övrigt.Detta förhållande talar mot att inordna dessa utbildningar i det datorbaseradecentrala antagningssystemet vid UHÄ. Först sedan behörighetsnivån höjts för deberörda utbildningarna finns det enligt utskottets mening fördelar att vinnamed en central antagning. Detär viktigt att man nu vid högskolereformens start finner praktiska ochgångbara lösningar på olika antagningsproblem på sätt som anges ipropositionen. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning på dennapunkt. Detsom görs i fråga om antagning till och statlighögskoleutbildning bör enligt utskottets uppfattning utformas så, att enframtida samordning av antagningarna inte utesluts. a. kan ett gemensamtutvecklingsarbete bedrivas. De i propositionen förordade åtgärderna bör enligtutskottets mening betraktas som en användbar metod att lösa deförhandenvarande svårigheterna som den framtida handlingsfrihetenbevaras när det gäller tekniken för antagning till högskoleutbildning. Medhänvisning till vad utskottet anfört i ärendet föreslår utskottet att riksdagenavslår motionen 1976/77: 1407 yrkandena 6 och 16 i denna del och antar 35 § iförslaget till Högskolelag. Frågorom tidpunkten för antagning till högskolan och samordning av tidpunkten försådan antagning med tidpunkten för antagning till gymnasieskolan behandlas imotionen 1976/77: 1362. Utskottet avstyrker motionen, bl. a. med hänvisningtill att betygsutredning, som tagit upp frågor om antagning tillgymnasieskolan, avlämnat sina förslag. ' Enligt beslut år1975 skall bl. a. principerna för urval bland behöriga sökande fortlöpandeutvärderas med avseende på sina effekter i skilda avseenden. Utskottet strök idet sammanhanget under angelägenheten av att effekter av betygsättning ochmeritvärderingsregler för ämnen på naturvetenskaplig Hnje uppmärksammas (UbU1975: 17 s. 46). Med hänvisning härtill anser utskottet att motionen 1976/77:1367 inte påkallar någon åtgärd. Utskottet,som menar att arbetet på att finna alternativa urvalsmetoder bör bedrivasförutsättningslöst, anser att yrkandet 2 i motionen 1975/76: 1420 bör varatillgodosett genom att högskolereformen fortlöpande skall utvärderas. Regeringen bör få bemyndigande att göra ändringar inuvarande statsbidragsregler för gymnasieskolan i vad gäller den del avskolformen UbU1976/77: 20 36 som blir högskola. Det ärangeläget att kommunerna inte åläggs ett antal olika handläggningsrutiner förutbetalning och redovisning m. m. i vad gäller statsbidraget tillgymnasieskolan, statsbidraget till kommunala allmänna linjer samt medlen tilllokala linjer och enstaka kurser. Handläggningsrutinerna för statsbidrag tillgymnasieskolan och till den bör samordnas så mycket sommöjligt. Av propositionen framgår atttjänstekonstruktionen för lärare inom olika delar av högskolan skall ses över.Utskottet vill erinra om att utskottet i betänkandet 1973: 40 berörttjänstefrågor som rör det landstingskommunala vårdutbildningsområdet. Föredragande statsrådet anser attdet inte finns behov av linjenämnder som är gemensamma för ellerlandstingskommunal och statlig högskoleutbildning. I motionen 1976/77: 1372(yrkandet 1) och motionen 1976/77: 1407 (yrkandet 5) föreslås att det skallvara möjligt att inrätta sådana linjenämnder. har i yttrande över H75:s förslagtill högskolelag anfört att tillkomsten av en linjenämnd, gemensam för kommunaloch statlig utbildning, bör grundas på samstämmiga beslut från företrädare förutbildningarna. Utskottet delar den uppfattningen. Då Landstingsförbundetenligt vad utskottet erfarit inte har något att erinra mot linjenämnder avdenna typ föreslår utskottet att med bifall till motionen 1976/77:1372 yrkandet 1 och motionen 1976/ 77: 1407 yrkandet 5 som sin mening gerregeringen till känna att det bör kunna inrättas linjenämnder som är gemensammaför eller landstingskommunal och statlig högskoleutbildning närföreträdare för kommun eller landstingskommun och statlig högskoleutbildninggemensamt begär det. Som en följd av detta ställningstagande och med anledningav motionen 1976/77: 1407 yrkandet 16 i denna del bör 21 § i förslaget tillHögskolelag få den lydelse utskottet förordar. Vad beträffar länsskolnämndernafinner utskottet det naturligt att samråd sker mellan regionstyrelse ochberörda länsskolnämnder i frågor som är av gemensamt intresse. Utskottet har intet att erinra motvad som under rubriken för högskoleutbildning anförsbeträffande bl. a. hälsovård samt bidrag till investeringar, stödundervisningoch samordnad specialundervisning. Propositionen (s. 93120).Förslagen i propositionen om obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutningar och vissa därmed sammanhängande frågor föreslås itillämpliga delar gälla även för de studerande vid utbildningar inomjordbruksdepartementets område. UbU 1976/77: 20 37 tillkallades särskilda sakkunniga obligatoriekommittén (U 1973: 03) för att utreda frågan om obligatoriskt medlemskapi studerandesammanslutningar och för att eventuellt framlägga förslag om dettasavveckling. Kommittén framlade sitt betänkande (SOU 1976: 14)Kårobligatorium?, vilket har remissbehandlats. anser att de obligatoriska sammanslutningarnas arbete som fackligaföreträdare för de studerande har fungerat väl och har varit av betydelse förden högre utbildningens utveckling men att det på föreningsrättsliga gmnder ärprincipiellt förkastligt att tvångsvis ansluta individer till en visssammanslutning. Det obligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningar bördärför avskaffas. Statsrådetkan emellertid inte biträda obligatoriekommitténs förslag om ett formelltavskaffande av obligatoriet kombinerat med viss avgiftsskyldighet. Därmedsaknas underlag för att avskaffa obligatoriet då den nyahögskolan införs. Dennuvarande skyldigheten att vara medlem i och erlägga avgift till viss ellervissa studerandesammanslutningar -föreslås gälla även efter ,men med sådana inskränkningar att studerande vid utbildningar som inteomfattas av obligatoriet inte heller fortsättningsvis kommer att beröras avdetta. De studerande inom högskolan bör kunna räkna med fortsatta samhälleligaåtaganden för sådana verksamheter som har statligt stöd. Föratt kunna avveckla det obligatoriska medlemskapet krävs överläggningar mellanberörda parter, dvs. staten, ifrågavarande sammanslutningar, kommuner ochlandsting. En rimlig utgångspunkt för dessa överläggningar bör vara attutformningen av samhällsstöd i olika avseenden för de studerande som gruppinte utan starka skäl bör avvika från vad som gäller andra medborgargrupper.Initiativ avses tas till sådana överläggningar. Interimistiskaregler om kårobligatorium i den nya högskoleorganisationen föreslås bliintagna i en särskild lag om obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutningar. Då det obligatoriska medlemskapet inte skallomfatta några nya studerandegrupper föreslås högskolestyrelse få undanta vissastuderande eller gmpper av studerande från obligatoriskt medlemskap ochavgiftsskyldighet. Särskilda regler föreslås gälla när en ny utbildningetableras. Om en ny högskoleenhet bildas utan att någon nu existerandeobligatorisk sammanslutning berörs, bör inte någon ny obligatorisksammanslutning etableras. Inte heller bör någon ny obligatorisk sammanslutningskapas genom delning av nu existerande kår eller förening. ordning för att utse studeranderepresentanter i vissa högskoleorganföreslås. Den utformas så att alla studerande både de som kommer att varaskyldiga att tillhöra student- eller elevkår och de som inte får dennaskyldighet skall ha samma möjlighet att på- UbU 1976/77: 20 38 verkavalet av företrädare för de studerande. Vid varje högskoleenhet skall enelektorsförsamling pröva om företrädare för de studerande vid högskoleenhetenskall ingå i högskolestyrelsen och de andra organ som anges i förslaget tillhögskolelag med undantag för styrelse för institution eller annan arbetsenhet.Elektorsförsamlingen utser dessa företrädare. till elektorsförsamlingenskall förrättas i en eller flera valkretsar. Antalet valkretsar fastställsgenom att en valkrets inrättas för var och en av de obligatoriskastuderandesammanslutningarna vid högskoleenheten, dock inte förnationsföreningar eller de fakultetsför-eningar som existerar parallellt medstudent- eller elevkår. Härutöver skall finnas ytterligare en valkrets. I deförstnämnda valkretsarna till-lämpas direkt eller indirekt val. I densistnämnda valkretsen den fria valkretsen tillämpas direkt val.Röstberättigade i denna valkrets är de studerande som i enligliet medhögskolestyrelsens beslut inte är skyldiga att tillhöra någon obligatorisksammanslutning. Tillden fria valkretsen bör ett visst minimiantal mandat knytas. Härutöver börantalet mandat i denna krets vara beroende av antalet studerande i kretsen. Detlokala ansvaret för valet till elektorsförsamlingen bör åvila respektivehögskolestyrelse. Ansvaret för utformningen av själva valproceduren ochgenomförandet av denna inom ramen för vad som gäller enligt praxis iföreningslivet bör 'Wla på respektive sammanslutning. Högskolestyrelsen skallendast bestämma den dag då var och en av de obligatoriska sammanslutningarnasenast har möjlighet att utse elektorer för sin mandatperiod. För val i denfria valkretsen bör det åvUa högskolestyrelsen att upprätta röstlängd fördenna valkrets, svara för utformning och genomförande av ennomineringsprocedur och viss information till de studerande i samband härmedsamt slutligen att genomföra själva valet. om utseende av företrädare för de studerande i högskolestyrelsenoch vissa andra organ bör tas in i en särskild lag. Deregionala organisationskommittéerna för högskolereformen föreslås få i uppdragatt vidta erforderliga åtgärder för att förbereda valen. Föredragande statsrådet anser enhgtpropositionen att det obligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningarbör avskaffas. Utskottet delar denna uppfattning. I motionerna 1976/77: 1407och 1976/77: 1410 framförs samma mening. Utskottetfinner emellertid att det av bl. a. anförda praktiska skäl inte är möjligt attavskaffa obligatoriet . bör därför avslåmotionen 1976/77: 1410 yrkandet 1 i vad det avser avskaffande avobligatoriet. Någotsärskilt uttalande av om obligatoriets avskaffande behöver enligtutskottets mening inte göras med hänsyn till vad som i UbU 1976/77: 20 39 propositionenanförs i denna fråga. Yrkandet 7 i motionen 1976/77: 1407 kan således avslås avriksdagen. Överläggningarbör som aviseras i propositionen tas upp mellan berörda parter, dvs.studerandesammanslutningarna, staten, kommunerna och landstingen, omavveckling av obligatoriet och om fördelningen av ansvaret för olikauppgifter. I propositionen anför föredragande statsrådet att lagen omobligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar kan förutsättas gällaendast för en relativt begränsad tid. Även detta uttalande bekräftar attobligatoriet skall avskaffas . Det finns således ingenanledning för att särskilt ge detta till känna för regeringen, varföryrkandet 8 i motionen 1976/77: 1407 bör avslås av . Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att inga nya studerandegrupper skallomfattas av obligatoriet. Imotionen 1976/77: 1407 (yrkandet 9) yrkas att även andra grupper av studerandebör kunna undantas från obligatoriet. Högskolestyrelserna bör enligtmotionärernas mening åläggas att positivt bedöma och pröva ansökningar ombefrielse som kommer från sådana studerande som till följd av medlemskap iannan facklig organisation, stadigvarande vistelse på annan ort änhögskoleorten eller annan likartad omständighet inte kan eller önskartillgodogöra sig studerandesammanslutningarnas service i olika avseenden. Utskottetanser att övervägande skäl talar mot att för en kortare övergångsperiod införanya regler om medlemskap i studerandesammanslutningar. Det torde dessutom varasvårt att avgränsa den i motionen avsedda gruppen studerande. Till detta kommeratt studerandesammanslutningarna själva redan nu kan besluta om nedsatt avgiftför t. ex. distansstuderande. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår yrkandet 9 i motionen 1976/77: 1407. Överläggningarskall tas upp mellan berörda parter om obligatoriets avskaffande. mening behöver inte överläggningarna föregås av någon ny utredning.Motionen 1976/77: 1410 yrkandet 2 i denna del bör därför avslås av . Utskottetutgår från att de nu föreslagna interimistiska reglerna endast syftar till attvidmakthålla i stort sett oförändrade villkor för de redan existerandesammanslutningarna under en övergångstid. Därav följer att det inte bör skapasnågra nya obligatoriska sammanslutningar. Under den begränsade tid somobligatoriet skall finnas kvar bör det inte heller bli fråga om att genomdelning av nu existerande sammanslutning skapa nya sådana. bördärför avslå förslaget i motionen 1976/77: 1384. Utskottethar således funnit att obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningarbör behållas under en övergångstid, dock utan utvidgning till nyastuderandegrupper. Utskottet föreslår därför att med avslag påmotionen 1976/77; 1384 och motionen 1976/77: UbU 1976/77: 20 40 1410yrkandet 1 i denna del antar de i propositionen framlagda förslagen till lagom obligatoriska studerandesammanslutningar, lag om ändring iuniversitetsförordningen (1964: 461), lag om ändring i förordningen (1964:538) om socialhögskolorna, lag om ändring i förordningen (1965: 494) med stadgaför jordbrukets högskolor, lag om ändring i förordningen (1967: 236) omjournalisthögskolorna, lag om ändring i förordningen (1967: 273) om gymnastik-och idrottshögskolorna, lag om ändring i förordningen (1968: 318) omlärarhögskolorna och lag om ändring i förordningen (1972: 308) ombibliotekshögskolan. Företrädare för de studerande i styrelser och andraorgan inom högskolan utses i allmänhet av studentkårer ellerelevkårer med obligatoriskt medlemskap. Efter kommer det underen övergångsperiod att finnas dels studerande som har skyldighet att tillhöranågon studerandesammanslutning, dels sådana som inte har denna skyldighet. Dåkan enligt föredragande statsrådets mening den gamla ordningen inte behållas.Alla studerande skall nämligen ha samma möjlighet att påverka vilka företrädareför de studerande som skall utses. Direkta val anses emellertid leda till entungrodd administration och kräva särskilda regler för vilka som skulle harätt att delta i valen. Statsrådet föreslår därför indirekta val genom enelektorsförsamling vid varje högskoleenhet. Destuderande vid en högskoleenhet föreslås bli indelade i valkretsar, dels en förvarje obligatorisk studerandesammanslutning, dels en för övriga studerande vidhögskoleenheten. Varje valkrets avses bli tilldelad minst två mandat ielektorsförsamlingen. Elektorsförsamlingenskall avgöra om de studerande skall låta sig representeras i högskolestyrelsenoch de andra styrelser där de studerande har rätt att delta. E>en skallvidare utse studeranderepresentanterna. Förslagtill en särskild lag om elektorsförsamUng vid högskoleenhet läggs fram. Förslagettill lag om elektorsförsamling avvisas i motionen 1976/77: 1410 (yrkandet 1).Motionärerna kräver en högskola där alla styrelser under regionstyrelsenivåväljs av de studerande, lärare och övrig personal enligt principen "enmänniska en röst". Alla grupper måste emellertid enligt motionärernagaranteras en viss minimirepresentation.