bet · G001AU7 · 1976-12-31 00:00:00 — Ulskollel finner liksomföredragande statsrådet det naturiigt att kommunerna redan nu påbörjar enverksamhet som innebär att ett väl fungerande samarbete finns uppbyggt i godtid när planeringsråden skall börja sill arbele. Lika naturiigt finnerutskottet det vara att arbetsförmedlingen skall delta i detta liksom iplaneringsrådens arbete. Ibetänkandet InU 1975:3 redovisades förslag i samma års budgetproposition medsyfte att öka tillgången pä statliga praktikplatser. Inrikesulskottet hadeingen invändning mot förslagen men förulsalie bl. a. att fick enredovisning för utfallet av verksamheten. Om verksamheten inle skulle leda lillönskat resultat borde redovisningen kombineras med förslag om effektivaåtgärder för framliden. Med erinran om dessauttalanden anförde inrikesutskollei i betänkandet AU1976/77:7 21 1975/76:33 all det kunde te sig naturligt alt den begärdaredovisningen kompletterades med en plan i någon form. I propositionen redovisas nu att ca 5 000 praklikplatsertillfälligt anordnats hos statliga myndigheter som beredskapsarbeten förarbetslös ungdom. Erfarenheterna av verksamheten utvärderas. En ramplan förstatsförvaltningens totala prakiikanlverksamhet är avsedd alt fastställas isamband med budgetpropositionen 1977/78. Häriskall ingå delsen plan för denpermanenta praktikanlverksamheien, dels en rullande beredskapsplan förplacering av ytteriigare praktikanter. Tillfälliga åtgärder har vidtagits för all öka tillgångenpå praklikplatser även på den enskilda och den kommunala .sektorn. En av AMS, ochuniversiletskanslersämbetet avgiven rapjiort om praklikfrågor meddäröver avgivna remissyltranden redovisas i propositionen. Fortsattutredningsverksamhet beträffande prak-likarbeie pågår isysselsäiiningsulredningen. Med anknytning till ett uttalande i den nämnda rapportenom praktikfrågor understryker föredragande statsrådet alt del största värdet avpraktiken normalt ligger i erfarenheterna från det dagliga arbetet, däriinbegripet den fackliga verksamheten på arbetsplatsen. Härav drar föredragandenslutsatsen att särskilt tillrättalagda arbetsuppgifter bör anordnas endast omvederbörande utbildningsmyndighet bedömer det som angeläget och att man inteonödigtvis bör ställa upp krav på att en praklikperiod skall vara utformad påvisst sätt för all godkännas för en utbildning. Utskottet ansluter sig härtillliksom till att även praktik eller praktiskt yrkesarbete i form av beredskapsarbetebör godkännas för tillträde lill praktikkrävande utbildning. Åtgärder för all anpassa arbetsplatserna I arbetet på all systematiskt brytaförvärvshindren ingår åtgärder för alt hindra utslagning av redan sysselsattaoch för all hjälpa nya grupper in i arbetslivet. Arbetet på bättrearbetsmiljöer är därvid av största betydelse, och i proposilionen understrykssärskilt att det inle finns någon skarp gräns mellan de krav som ställs påarbetsmiljön för all skydda de anställdas hälsa och insatserna för redanhandikappade. I arbetet på att stödja de handikappade på arbetsmarknadenspelar anpassningsgrupper en framträdande roll. Dessa grupper innebär entreparts-samverkan mellan arbetsförmedling, förelag och fackförening. I ca 4 500 grupper. Dessa har mestadels ägnat sig ål all lösainterna personalfrågor inom företagen. Ulskollel delar uppfattningen att anpassningsgruppernafortsättningsvis i växande omfattning bör verka för nyanställning avhandikappade och alt arbetsförmedlingens medverkan bör vara särskilt inriktadpå all bistå handikappade arbetssökande. I proposilionen anmäls att sysselsäiiningsulredningenmedgivits starta en försöksverksamhet som innebär att ersättning ges tillanställda som fri- AU 1976/77:7 22 villigtlämnar en anställning för att underlätta anställning av arbetshandikappade. Iverksamheten ingår också att psykiskt och socialt handikappade skall kunna fåbistånd av särskilda handledare. Utredningens försöksverksamhet får kostahögst 0,4 milj. kr. Kostnaderna betalas av de medel somarbetsmarknadsdepartementet disponerar för forsknings- och utvecklingsarbete. Isträvandena all förbättra de arbetshandikappades sysselsättningsmöjligheterhar förväntningarna varit stora när det gäller försöksverksamheten medhalvskyddad sysselsättning. Denhalvskyddade sysselsättningen syftar lill att göra det lättare för arbetshandikappadeall fö anställning på den öppna marknaden. Bidrag utgår därvid tillarbetsgivaren. Försöksverksamhet med halvskyddad sysselsättning /68 då ett bidrag om . per plats och år infördes.Verksamheten fick inte den omfattning man väntat sig. fanns intefler än 2 000 platser. Bidraget konstruerades därför om, och nya reglerfastställdes att gälla fr. o. m. den . Enligt dessa regler, somfortfarande gäller, utgår bidrag med belopp som motsvarar avkonlantlönen inkl. semeslerersältning. Somallmänna villkor för bidrag gäller att anställningen kommer lill stånd genomarbetsförmedlingens medverkan, att arbetstagarens nedsättning i arbetsförmåganär klarlagd genom arbelsvårdsbedömning, att arbetsplacering-en sker i samrådmed den fackliga organisationen på arbetsplatsen saml att arbetstagarenerhåller avtalsenliga förmåner . Beslutom placering i halvskyddad sysselsättning omprövas "med hänsynlill arbetstagarens förutsättningar att erhålla eller behålla arbele underordinarie anställningsvillkor". Bedömningen skall ske i samråd med anpassningsgruppom sådan grupp finns på arbetsplatsen. Enligt AMS anvisningar innebäromprövningen inte att nytt beslut skall fattas i varje ärende. Möjligheterfinns enligt gällande regler alt överföra redan anställda till halvskyddatarbele. Det har ansetts att denna möjlighet bör användas restriktivt (se InU1972:3 s. 45). I vart fall får högst hälften av dem som arbetar i halvskyddadsysselsättning på en arbetsplats utgöras av redan anställda. Av denna regelföljer att en arbetsgivare inte kan få bidrag för redan anställda om han inlesamtidigt anställer minst lika många arbetshandikappade. Delbidragssystem som infördes har lett till en snabbare utbyggnad av denhalvskyddade verksamheten. fanns 10 000 platser. Bidraget hardock fortfarande inte fått en sådan stimulanseffekt att den av statsmakternaönskade volymen för verksamheten har uppnåtts. För innevarande budgetår harmedel beräknats för 14 000-15 000 platser. Pågrundval av sysselsättningsutredningens belänkande läggs nu i proposilionenfram förslag som syftar till alt öka omfattningen av den halvskyddadesysselsättningen genom ett väsentligt förstärkt stöd i initialskedet. Förslagetinnebär också att bidraget utformas med beaktande av att ar- AU 1976/77:7 23 belsförmåganofta förbättras successivt efter en period av inlräning. Iproposilionen föreslås alt bidrag skall utgå på den totala lönekostnaden enligtföljande procentsatser: Bidragsgivningenskall enligt förslaget normall upphöra efter det fjärde året. Länsarbetsnämndskall dock ha möjlighet att förlänga bidragsliden i två fall. Efter det tredjeåret skall dispens kunna ges för fortsatt bidrag när del äruppenbart orimligt att trappa ned bidraget till . ha möjlighet att ge dispens för fortsatt bidrag i de fall detta utgårmed under förutsättning alt den handikappades arbetsförmågafortfarande är så begränsad att en avveckling av bidraget uppenbariigen inte ärrimlig. I båda fallen skall frågan om bidrag därefter prövas med vissaintervall. Denändrade bidragskonslruktionen ger enligt proposilionen en mycket kraftigförstärkning av stimulansbidraget för nyanställning av handikappade personer.Med hänsyn härtill och till de principer om företagens primära ansvar för sinaanställda som ligger bakom lagstiftning om trygghet i anställningenförordas att nuvarande möjlighet alt överföra redan anställda lill halvskyddadsysselsättning tas bort. Utskottetdelar uppfattningen att det nuvarande bidraget till halvskyddad sysselsättningbör ges en ny utformning. Samma uppfattning uttrycktes också i betänkandet InU1975/76:33 (s. 48). Utskottet kan också ansluta sig till huvudtanken attstimulanseffekten bör förbättras genom ell kraftigt förstärkt stöd iinitialskedet och att bidraget sedan trappas ned. Utskottet biträder sålundaförslaget all bidraget utgår och under andraåret av den totala lönekostnaden. Utskottet anser det mindrelämpligt all efter ha två bidragsnivåer () utanförordar all bidraget under det tredje och fjärde året bestäms lill 25 procent.Avirappningen bör ske automatiskt. Ävenefter det Qärde året bör bidrag kunna utgå. före utgången av delfjärde året bör länsarbetsnämnden ta ställning till om bidrag skall utgå även ifortsättningen. Denna prövning bör, liksom enligt gällande regler, ha sinutgångspunkt i den anställdes arbetsförmåga och föreliggandepla-ceringsmöjligheler. Bedömningen skall i förekommande fall ske i samråd medanpassningsgruppen på arbetsplatsen. Principiellt svårbedömda fall kan hänvisaslill AMS särskilda samrådsgrupp för halvskyddad sysselsättning. I den gruppeningår förelriidare för parterna på arbetsmarknaden saml landstings- ochkommunförbunden. Normalt bör omprövning ske men, om del finnssärskilda skäl, bör den dock efter länsarbetsnämndens bestämmande kunna görasmed såväl längre som kortare intervaller. Enligt utskottetsuppfattning bör också möjligheten finnas kvar all ge AU1976/77:7 24 bidrag lill placering av redan anställda i halvskyddadsysselsättning. Denna möjlighet, som från början var tänkt all användasresiriklivi, har efter hand blivit del normala. I samband med alt enhalvskyddad plats inrättas Ibr en nyanställd förs sålunda i regel över en redananställd till halvskyddad sysselsättning. Utskottet vänder sig moi enregelmässig tillämpning av del slaget, vilken i praktiken innebär en höjning avbidragsnivån. Med det generösa stöd som i synnerhet för initialskedet nuföreslås bör del vara möjligt alt ulan negativa effekter gå över till denrestriktiva lilliimpning av över-Ibringsfallen som ursprungligen var avsikten.Ulskollel föruisäiler all regeringen ger AMS närmare direktiv för tillämpningenoch all efter någon lid för redovisning för hur reglerna fungerat ipraktiken. Bidragei bör i överföringsfallen utgå av den totalalönekostnaden. De nya reglerna är avsedda all träda i kraft den I januari1977. Proposilionen lar inte upp frågan hur man skall förfara med bidragen förde 10 000 platser som utgår enligt nuvarande regler. Med del förslag ulskollelovan lagt fram bör en smidig övergång kunna ske lill del nya systemet. Bidragenhar utbetalats halvårsvis i efterskott. börbidrag för då inrättade halvskyddade platser utgå av den totalalönekostnaden. Delta innebär i praktiken en oförändrad bidragsnivå, då detnuvarande bidraget beräknas på den utgivna lönen ulan hänsyn lilllönebikoslnader. De nya reglerna om prövning av den fortsatta bidragsgivningenbör inte utgöra någon komplikation i förhållande lill vad som gäller. I propositionen föreslås vidare en särskild form avhalvskyddad sysselsättning närmast avsedd för ungdomar tned svårafysiska handikapp. Avsikten är all underiätla för dem alt efter avslutadutbildning fö anställning. Bidrag skall kunna ges avden totala lönekostnaden och därefter med 50 96 . Vid utgången avdenna tid skall frågan om fortsall bidrag och dess storlek avgöras mot bakgrundav den anställdes arbetsförmågapch förutsättningar i övrigt. Verksamhetenskall bedrivas på försök inom en kostnadsram av 10 milj. kr. Propositionsförslaget ligger i linje med de tankegångarsom utvecklades i betänkandet InU 1975/76:33 om lämpligheten av alt pröva olikamodeller inom den pågående försöksverksamheten med halvskyddad sysselsättning.Utskottet ansluter sig därför till förslaget. När det gäller frågan om nivånför fortsatt bidrag ler del sig naturiigt all två alternativkommer i fråga: SO eller . Som andra åtgärder för attundanröja förvärvshinder tar propositionen upp frågorom yrkesutbildning,förbättring av barnomsorgen, resemöjligheler och bebyggelseplanering samtekonomisk kompensation vid flyttning. AU 1976/77:7 25 avsnittutgörs i huvudsak av redovisningar för den aktuella utvecklingen på berördaområden och följs inte av särskild punkt i propositionens hemställan. Anledningför att göra några uttalanden på grund av förevarande delar avproposilionen kan inle sägas föreligga. Åtgärderför att öka tillgången på arbete Framställningen i proposilionen i motsvarandeavsnilt är koncentrerad på industrin och de offentliga tjänsterna medan övriga.sektorer behandlas mera översiktligt och utan några konkreta förslag.Utskottet vill i detta sammanhang endast erinra om all utskottet i avsnittet omriktlinjer uttalat sig för att jordbrukspolitiken i mindre tältbefolkadeområden - särskilt i norra - mera aktivt skall användas för attupprätthålla sysselsättningen. Ifråga om industrin redovisas i propositionen all under perioden 1965-1975investeringarna i volym räknat ökat med och att produktionen mätt iförädlingsvärde under samma lid ökat . Med hänsyn lillarbetstidsförkortningen har produktionen i genomsnitt nästanfördubblats . Antaletsysselsatta i industrin har varit relativt oförändrat, sett . En viss nedgång under 1960-lalets senare del och på1970-talel har följts av en vi.ss ökning. Antaletindustrisysselsatla var enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar tredje kvartaleti år ca 1 150 000. Industrisysselsäiiningen har ökal mest i skogslänen, enutveckling som väntas bestå under resten av i970-ialei. Somett mått pä laktcn i strukturomvandlingen uppges i proposilionen att 30 000-40000 nya arbetsplatser synes tillkomma och ersätta dem som slås ut.Strukturomvandlingen har inneburit all främsi verkstadsindustrin och denkemiska industrin expanderat medan andra industrigrenar, exempelvis TEKO, gåtttillbaka. I proposilionen betonas alt fortsatt strukturomvandling kommer allbli nödvändig om vi skall behålla en konkurrenskraftig industri.Omvandlingsprocessen kommer alt medföra svåra problem för enskilda människoroch i en del fall för hela regioner. Lösningen på dessa problem, sägs detvidare, ligger dock inle i all stoppa förändringarna ulan i att skaffa sigkontroll över utvecklingen. Marknatlskrafierna får inte vara ensamt styrande,ulan alla delar av näringspolitiken måste medverka lill au länka utvecklingen irätta banor. Iproposilionen görs därefter en genomgång av läget på skilda områden avindustripolitiken. Därvid behandlas frågor som teknisk , yrkesutbildningensbetydelse, energiproblemen saml kapitalförsörjning. led i näringslivetskapitalförsörjning är lokaliseringsstödet som startade AU1976/77:7 26 och därefter byggts ut på olika sätt. Senast ivåras förstärktes medelsramcn lill 4 000 milj. kr. för den innevarandefemårsperioden som löix;r ut . I följande uppställning redovisasfördelningen saml effekten av lokaliseringslån och bidrag den 1 juli 1965-30juni 1976. Förutom som lån och bidrag utgår stöd i form av ulbildningsstöd ochsys.selsältningsstöd. Lokaliseringsstöd till förelag, exkl. turistföretag, underperioden - (kr.) Län Antal Beviljat slöd Fördel- Beräknad tbre----------------------------------------------------- ning syss. lag Bidrag Lån Summa % förändr. 4 730 15 170 15 900 0,4 75 19 - 55 954 55 954 1,5 406 Ösiergöllands 27 9 472 82 773 92 245 2,4 1379 9 - 35 600 35 600 0.9 565 18 - 18 675 18 675 0,5 243 22 8 316 67 644 75 960 2,0 1123 7 4 470 17 079 21549 0,6 224 Gollands 21 2 590 8 816 11406 0,3 253 5 - 40 468 40 468 1,1 1 195 Krislianslads 14 - 21403 21403 0,6 210 4 - 3 383 3 383 0,1 111 3 - 17 820 17 820 0,5 332 Göteborgsoch 31 8 828 56 002 64 830 1,7 940 därav inom siöd-, 26 8 513 38 770 47 283 1,2 678 71 19 165 158591 177756 4,7 3 058 39 19 165 115 516 134 681 3,5 1589 10 7 375 57 284 64 659 1.7 638 161 77 450 316 459 393 909 10,4 4 732 därav inom slöd-' 117 68 964 209 152 278 116 7,3 3 418 15 500 62 279 62 779 1,7 439 11 1770 48 436 50 206 1,3 433 199 86 986 386 624 473 611 12,5 3 901 186 83 819 325 158 408977 10,8 3 404 118 75 868 260 700 336 568 8,9 3 908 95 70 189 176 684.246 873 6,5 3 246 Väsiernorrlands 134 131913 447 792 579705 15,3 4 673 Jämllands 103 76 379 136 544 212 924 5,6 2 281 Väsierbollens 169 145 039 407 162 552 201 14,5 4 759 Norrboltens 143 114257 328 870 443 127 11,7 2 438 Totalt 1311 766 638 3034 449 3 801087 100,0 38 090 Lokaliseringsstöd är i första hand inriktat på delallmänna stödområdet som omfattar Norrlandslänen utom , Kopparbergslän utom och kommuner, de norra och västra delarna avVärmlands län, större delen av , nordligaste saml ochÖland. Skogslänens inre delar, där sysselsättningsproblemen är störst, hänförsdessutom till del s. k. inre stödområdet. I del området utgår förhöjt slöd.Vissa stödformer är dessutom i princip förbehållna del inre stödområdet. Stödområdenasgränser är utmärkta på den karta som återfinns i bilagan till detta betänkande. Gränstrakternai lill del allmänna stödområdet brukar benämnas den grå zonen.Denna region kan betraktas som stödområde på det sättet all företag kan påräknasärskild hänsyn vid bedömning om re-gionalpoliliskt stöd skall utgå. Ävenutanför de nämnda områdena kan utgå regionalpoliliskt stöd om en ort drabbas avomfattande arbetslöshet på grund av strukturomvandling eller liknande orsak. Lokaliseringsstödetsfördelning på olika ortstyper och delar av riket samlbefolkningens fördelning framgår av följande figurer: Fig. 1 Fördelning på områden av befolkning 1976 saml lokaliseringsstud 1 juli1965-30 juni 1976. utom inre stödomr. zonen Riket i övr. AU 1976/77:7 Fig. 2 Lokali.sering.s.vtöd 1 juli 1965-30 juni 1976 fördelatpå ortstyper och uiiiråden ':_!_ Ortstypens andel av befolkningen i procent Regionala Kommun centra centra [ I Allmänna stödområdet utom inre Del regionalpoliiiska stödets utformning uppmärksammas i ell stort antal motioner som väcktes i börjanav året. I motionen 1870 av herrLarsson i Öskevik m. fl. (c) vänder man sig mot metoden att slyra delregionalpolitiska stödet med hjälp av stödområden. Motionärernavill att sysselsäiiningsulredningen skall fö i uppdrag att läggafram förslag om alt ersätta stödområdesprincipen med "regionalpoliiiska målsällningsprinciper".Även i m. fl. (s) ifrågasätter i molionen 1852 - med utgångspunkt i arbelsmarknadsförhållandena istorstadsområdena - del riktiga i all låsa fast statliga stödjande eller upp-bromsande åtgärder lill i förväg bestämdageografiska områden. a. på lokaliseringssamrådet som behandlas längre fram i betänkandet. Styrmedlen bör enligt motionärernases över så att de kan användas på ett mer flexibelt sätt. Avgränsningen av del allmänna stödområdet las upp i ett stort antal motioner. (c, m, fp) vill i motionen 1897 all del allmännastödområdet skall omfatta även de båda kommunerna i som ligger utanför, nämligenLudvika och . Motsvarande yrkanden för frtim- AU 1976/77:7 29 ställsi motionen 335 av i m. fl. (c) och i molionen 448 av herrWestberg i (fp). Motionerna går ut på att eller i vart fallHofors och skall tillföras det allmänna stödområdet. (s) yrkar i motionen 856 alt de delar av län som ingår i den s. k. gråzonen - . Tieip och kommuner - skall hänföras lillallmänna stödområdet. i m. fi. (c) yrkar i motionen 1874 intill del allmänna stödområdet liggande kommunen i liin skall ingå i området. Äveni fråga om det inre stödområdet föreslås utvidgningar. () imolionen 380 och herrar () och () i motionen 865 har sådanayrkanden för inre delarna av . Motsvarande yrkandenåterfinns i fråga om och kommuner i den tidigare behandlademotionen av m. fl. (c, m, fp) och beträffande imotionerna 853 av herrar Henmark (fp) och (), 858 av herrar iVisby (s) och i Stenkyrka (c) samt 1842 av herrar () ochSchöll (m). Efterdel motionerna väcktes har sysselsäiiningsulredningen fått tilläggsdirektiv omden regionalpolitiska stödverksamhetens utformning. Utredningen skall bl. a.undersöka förutsättningarna för all effektivisera nuvarande regionalpolitiskamedel som är inriktade på att direkt påverka industri- och serviceförelag.Beträffande indelningen i stödområden anförs i direktiven: Det kan nu finnas anledning all diskutera grundernaför den indelning i stödområden som f n. används för stödverksamheten.Utredningen bör pröva behovet av förändringar eller anpassningar avslödområdesprincipen mot bakgrund av den regionala utvecklingen under desenaste åren. Därvid bör utredningen beakta all en allmän vidgning avstödområdena urholkar möjligheterna för koncentrerade och kraftfulla insatser.Utredningen bör även överväga behovet av och formerna för andra kriterier förfördelning av stödet än den nuvarande geografiska indelningen. Därvid börutredningen beakta behovet av all stödet även fortsättningsvis koncentreraslill indu-sirifatliga områden med särskilda behov av slöd. Utskottet vill för sin del stryka under altargumenten för all ompröva iTieiodcn att prioritera lokaliseringsstöd med hjälpav geografiska avgriins-ningar har blivit allt starkare. Även om del alltjämtfinns goda skäl att låta de tillgängliga resurserna i huvudsak komma skogslänenoch då i synnerhet de inre delarna lill godo är bilden inte lika eniydig somförr. Behoven av insaiser på grund av slrukiuromvandling blir allt vanligareäven i andra regioner. Del är heller inle ulan vidare klart all under senare åralla orter inom del allmänna stödområdet har varit i behov av slöd. Införandelav grå zonen och andra särskilda anordningar, senast beiräf-fandeskärgårdsområdena, för alt göra stödet mera flexibelt visar också pånödvändigheten av en allsidig bedömning av det nuvarande systemet. Sysselsällningsulredningensdirekliv ger ulrymme för en .sådan omprövning och utskottet förutsätter attutredningen under alla omständigheter kommer AU 1976/77:7 30 altredovisa hur ett syslem som bygger på andra kriterier än enbart geografiskaavgränsningar kan utformas. Motbakgrund av del anförda finns del inle anledning att föreslå altvidta någon åtgärd på grund av de aktuella motionsyrkandena om principen medstödområden eller beträffande områdenas avgränsning. Ellannat yrkande som ibr utformningen av det framtida regionalpolitiska stödetförs fram i moderata samlingspartiets motion 2032. Motionärerna vill attsysselsäiiningsulredningen skall få i uppdrag all pröva effekterna av enomfördelning av det regionalpoliiiska slödel från kapitalsubventioner tilldirekt sysselsäiiningsstöd. Även detta yrkande ligger i linje med de direktivsom utredningen fått efter del molionen väcktes. Utredningen skall sålundanärmare studera möjligheterna till en mer direki koppling av del regionalpoliiiskaslödel lill den sysselsättningsökning som uppnås i de enskilda företagen. Medhänsyn härtill bör motionen inle leda lill något initiativ från riksdagenssida. Inteheller molionen 1865 av herrar i (fp) och i (fp)bör föranleda någon åtgärd. Motionen behandlar frågan om gruvhaniering börräknas som induslriliknande verksamhet och således vara siödberälligad. Så ärinle fallet . Ulskollel räknar med alt sysselsällningsulredningensallmänna översyn kommer all omfatta även frågan om gränsdragningen försiödberälligad verksamhet. Därvid kan även det i motionen upptagna fallet bliprövat. Utskottetlar härefter upp frågan om vilka möjligheter samhället bör ha all påverkaJöretagens val av lokaliseringsort. finns ett syslem med s. k.lokaliseringssaniråd, som innebär all företag som överväger all utvidga elleretablera i storstadsregionerna är skyldiga att i förväg samråda med AMS.Avsikten är att myndigheterna därvid skall få tillfälle all informera ommöjligheter lill regionalpoliliskt slöd och med förelaget diskutera alternativaorter för en utbyggnad. Samrådsskyldighelen gäller för förelag sombedriver partihandel, varuhandel, bank- och annan finansverksamhet,försäkringsrörelse, fastighetsförvaltning saml uppdragsverksamhet. Däremotföreligger numera inte samrådsskyldighei för industriföretag, vilketursprungligen var fallet. Detmätbara resultatet av verksamheten med lokaliseringssamråd är blyg samt. Utredningen om regionalpoliiiska styrmedel somtillsatles föreslog i betänkandet SOU 1974:82 alt lokaliseringssamrådelskulle ersättas av ett system med tillståndsprövning. Prövningen skulle omfattaelablering, expansion eller ändrade dispositioner som förutsälter nybyggnadeller förhyrning av lokaler eller all lokaler las i anspåk för annat ändamålän tidigare.