bet · G001AU13 · 1976-12-31 00:00:00 — betänkande 1976/77:13 medanledning av propositionen 1976/77:15 om ändring i lagen (1970: 742) omlönegarantiavgift, m. m. I propositionen 1976/77: 15() föreslås att skall 1. antaga ett i det följande återgivet förslag tilllag om ändring i lagen (1970: 742) om lönegarantiavgift, 2. medge att kammarkollegiet får disponera enrörlig-kredit av . i för det ändamål som anges ipropositionen. Lagförslagethar följande lydelse: Lagom ändring i lagen (1970: 742) om lönegarantiavgift Härigenom föreskrives att 2 § lagen (1970: 742) omlönegarantiavgift skall ha nedan angivna lydelse. 2§i Arbetsgivare erlägger Arbetsgivare erlägger lönegarantiavgift med belopp som lönegarantiavgift med belopp som motsvarar en femtiondels procent motsvarar sju hundradels procent av summan av vad arbetsgivaren av summan av vad arbetsgivaren utgivit som lön till ar- utgivit som lön till ar betstagare i pengar eller natura- betstagare i pengar eller natura förmåner i form av kost eller bo- förmåner i form av kost eller bo stad, stad. Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn tillarbetstagare, vars lön understigit femhundra kronor. Vidare bortsesvid denna beräkning från arbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkradenligt lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring. Avgifterlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdom eller ledighet för vård avsjukt barn eller med anledning av barns födelse till den del lönen motsvararsjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivare äger uppbära enligtbestämmelserna i 3 kap. 16 § lagen om allmän för- 1Senaste lydelse 1976: 79. AU 1976/77:13 2 säkring.Avgift erlägges ej heller för lön som arbetsgivare utgivit till barn för arbeteutfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vidinkomsttaxeringen. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift som belöper på tid föreikraftträ-. För att säkerställa arbetstagares lönefordran iarbetsgivares konkurs beslöt statsmaktema (prop. 1970:201, ILU 1970:79,SFS 1970: 741745) att införa lagstiftning om statlig lönegaranti vid konkurs.Garantin avser sådana löne- och pensionsfordringar som har förmånsrätt ikonkurs samt vissa konkurskostnader. Lönegarantingäller med tolv basbelopp för varje arbetstagaresåvitt avser fordran med förmånsrätt enligt 12 § förmånsrättslagen men är iövrigt obegränsad (SFS 1975: 1250). Prövningen av lönegarantianspråk ankommerpå kronofogdemyndigheten vid fattigkonkurs och på konkursförvaltaren i ordinärkonkurs. I fråga om utbetalat belopp inträder staten iarbetstagarens rätt mot konkursgäldenären. Lönegarantinfinansieras med arbetsgivaravgifter enligt lagen (1970: 742) omlönegarantiavgift. Avgiften är av löneunderlaget för anställda.Beräkningsunderlaget är i huvudsak detsamma som för avgiften tillsjukförsäkringen enligt lagen om allmän försäkring. Avgiftens storlek har inteändrats sedan lönegarantisystemet infördes. Lönegarantiavgifterna förs till enfond som förvaltas enligt grunder som regeringen fastställer. Från fondenrekvirerar länsstyrelserna medel för utbetalning enligt garantin. Fondensinkomster utgörs förutom av arbetsgivaravgifter av räntor och de medel somstaten erhåller genom utdelning i konkurser på grund av övertagnaarbetstagarfordringar. I propositionen redovisas att antalet konkurser istort sett har varit oförändrat lönegarantisystemet har varit ikraft. Lönegarantifondens utbetalningar och intäkter (milj. under de tresenaste budgetåren framgår av följande uppställning. 1973/74 1974/75 1975/76 intäkter 33,4' 27,7» 46,6' utbetalningar 27,2 24,3 60,3 'sju terminer fem terminer ' sju terminer AU 1976/77:13 3 Belastningen på /76 skullerätteligen vara ännu större. Utbetalning på 9,7 milj. kr. har nämligenöverförts till innevarande budgetår. Fonden visade för /76 ettunderskott på 13,7 milj. kr. Ipropositionen redovisas följande orsaker till den kraftiga ökningen avutbetalningar av lönegarantiavgiften: 1. andelen konkurser som berör ett stort antalarbetstagare har ökat, 2. längre uppsägningstider enligt lagen omanställningsskydd, 3. höjningen av maximibeloppet perarbetstagare till tolv basbelopp, 4. minskade regressmöjligheter för staten till följdav nedflyttning av lönefordringar i förmånsrättsordningen, 5. konkursbon synes i ökad omfattning fortsätta attdriva verksamhet efter konkursutbrottet. Enligtpropositionen pekar uppgifterna om fondens intäkter och utgifter under senasteåret på att utbetalningarna kommer att uppgå till ca 100 milj. kr. per år.Härtill kommer att bristen för /76 måste täckas. Till en delantas dock bristen kunna täckas genom utdelningar i "äldre"konkurser. Kvar torde emellertid enligt departementschefen stå ett krav påöver 100 milj. kr. i utbetalningar medan intäkterna i form avarbetsgivaravgifter med nuvarande procentsats kan beräknas till ca 35 milj. kr.per år. Motovan redovisade bakgrund föreslår departementschefen att lönegarantiavgiften,fr. o. m. , höjs till av avgiftsunderlaget. Förslagetinnebär en ändring av 2 § första stycket lagen om lönegarantiavgift. För attövergångsvis täcka den föreliggande bristen hos fonden föreslås ipropositionen att en rörlig kredit i om 50 milj. kr. ställstill kammarkollegiets förfogande. Sedan bristen har reglerats genomianspråktagande av inflytande avgifter bör krediten enhgt departementschefenvid behov få utnyttjas för att tillfälligt täcka eventuellt uppkommande bristhos fonden. Utskottettillstyrker regeringens förslag och hemställer attriksdagen bifaller regeringens proposition 1976/77: 15. Närvarande:herrar (), (), i (c), (s), i (s), i (c), iSimrishamn (s), (), (), fru (), fruLeijon (s), herrar Rämgård (c) och i (s).