bet · G001AU28 · 1976-12-31 00:00:00 — Part som skall lämna information har rätt till förhandling med motpartenom tystnadsplikt rörande den information som skall lämnas. Om förhandlingenavser information enligt 19 §, äger 14 § motsvarande till-lämpning. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt förstastycket, kan parlen väcka talan vid arbetsdomstolen om tystnadsplikt. Sådantalan skall väckas efter det att förhandling har avslutats.Domstolen skall förordna om tystnadsplikt, i den mån det kan antagas att detannars skulle föreligga risk för väsentlig skada för part eller annan. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt förstastycket, kan parten väcka talan vid domstol om tystnadsplikt. Sådan talan skallväckas efter det att förhandling har avslutats. Domstolen skallförordna om tystnadsplikt, i den mån det kan antagas att det annars skulleföreligga risk för väsentlig skada för part eller annan. AU 1976/77: 28 13 Har part påkallat förhandling om tystnadsplikt ochiakttager han föreskrifterna i första och andra styckena, gäller lill dessfrågan har blivit slutligt avgjord den tystnadsplikt som han kräver. Är kravetobefogat och har parlen insett eller bort inse detta, föreligger dock ejtystnadsplikt. Har arbetsgivare, arbelstagare arbetsgivare, arbetstagare eller organisation som ärbunden eller organisation som är bunden av kollektivavtal grovt brutit mot avkollektivavtal grovt brutit mot sådant avtal eller mot denna lag sådant avtaleller mot denna lag och har förfarandet väsentlig be- och har förfarandetväsentlig betydelse för avtalsförhållandet , i lydelse för avtalsförhållandeti dess helhet, får arbetsdomstolen dess helhet, får dotnstol på yrkanr påyrkande av motpart förklara de av motpart förklara att kollekalt kollektivavtalsom binder par- tivavtal som binder parterna icke terna icke längre skall gällamel- längre skall gälla mellan dem. Är kollektivavtal på den ena sidan eller på bådasidor slutet av flera parter och har förklaring enligt första stycket gjortsför endast vissa av dem, får annan part med omedelbarverkan säga upp samma avtal för egen del. Finner arbetsdomstolen att,visst Finnerdomstol att visst förfa- förfarande strider mot kollektiv- rande strider mot kollektivavtal avtal eller mot denna lag, får dom- eller mot denna lag, får domstolen stolen på yrkande befria arbets- på yrkande befria arbelsgivare, ar- givare, arbetstagare eller organisa- betstagare eller organisation från tion från förpliktelse enligt kollek- förpliktelse enligt kollektivavtal el- livavlal eller enligt lagen, i den ler enligt lagen, i den mån det mån det med hänsyn till det olill- med hänsyn till det otillåtna för låtna förfarandet icke skäligen kan farandet icke skäligen kan krävas krävas att förpliktelsen fullgöres. att förpliktelsen fullgöres. Uppkommer mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisation, som är bundna av samma kollektivavtal, tvist ommedlems arbetsskyldighet enligt avtal, gäller organisationens mening till desstvisten har slutligt prövats. Föreliggerenligt arbetsgivarens uppfattning synnerliga skäl mot alt omtvistat arbeteuppskjutes, får han utan hinder av första stycket kräva att arbetet utföresenligt hans mening i tvisten. Arbetslagaren är då skyldig alt utföra arbetet. Sådanskyldighet föreligger dock ej, om arbetsgivarens mening i tvisten är oriktigoch arbetsgivaren har insett eller bort inse detta eller om arbetet innebärfara för liv eller hälsa eller därmed jämförligt hinder möter. Blirarbetet utfört enligt andra Blir arbetet utfört enligt andra stycket, skallarbetsgivaren ome- stycket, skall arbetsgivaren ome delbart påkalla förhandling i tvis- delbart påkalla förhandling i tvis ten. Kan tvisten icke lösas vid för- ten. Kan tvisten icke lösas vid för handling, skall han väcka talan vid handling, skall han väcka talan vid arbetsdomstolen. AU 1976/77: 28 Uppkommermellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation, som. är bundna av sammakollektivav tal, rättstvist om lön eller annan ersättning till medlem iorganisationen, är arbetsgivaren skyldig atl påkalla förhandling itvisten. Kan tvisten icke lösas vid förhandling, skall han väcka talan vidarbetsdomstolen. Underlåter arbetsgivaren att påkalla förhandling eller väckatalan, är han såvitt avser det omtvistade beloppet skyldig att utge ersättningenligt arbetstagarorganisationens mening, om kravet ej är oskäligt. Uppkommermellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation, som är bundna av sammakollektivavtal, rättstvist om lön. eller annan ersättning till medlem iorganisationen, är arbetsgivaren skyldig att påkalla förhandling itvisten. Kan tvisten icke lösas vid förhandling, skall han väcka talan viddomstol. Underlåter arbetsgivaren att påkalla förhandling eller väcka talan,är han såvitt avser det omtvistade beloppet skyldig att utge ersättning enligtarbetstagarorganisationens mening, om kravet ej är oskäligt. Skallenligt föreskrift i kollektivavtal förhandling enligt 34 § tredje stycketeller 35 § äga rum både lokalt och centralt, skall central förhandlingpåkallas efter det att den lokala förhandlingen har avslutats.Talan vid arbetsdomstolen skall väckas efter det att förhandlinghar avslutats. Skallenligt föreskrift i kollektivavtal förhandling enligt 34 § tredje stycketeller 35 § äga rum både lokalt och centralt, skall central förhandlingpåkallas efter det att den lokala förhandlingen har avslutats.Talan vid domstol skall väckas efter det att förhandling haravslutats. Utövervad som i övrigt gäller kan arbetsdomstolen i mål om till-lampningen av dennalag eller om kollektivavtal förordna att förhandling skall hållas inom stängdadörrar, i den mån det kan antagas att offentlighet skulle medföra risk förväsentlig skada för part eller annan genom yppande av affärs-, drifts- ellerdärmed jämförligt förhållande hos företag eller organisation eller avenskilds ekonomiska eller personliga förhållanden. Utövervad som i övrigt gäller kan domstol i mål om tillämpningen av denna lag ellerom kollektivavtal förordna att förhandling skall hållas inom stängda dörrar,i den mån det kan antagas att offentlighet skulle medföra risk för väsentligskada för part eller annan genom yppande av affärs-, drifts- eller därmedjämförligt förhållande hos företag eller organisation eller av enskilds ekonomiskaeller personliga förhållanden. Dennalag träder i kraft . AU1976/77: 28 15 Lag om ändring i lagen (1976: 600) om offentliganställning Härigenom föreskrives att 16 kap. 1§ och 17 kap. 2 § lagen (1976: 600) om offentlig anställning skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Mål om skadestånd enligt 3 I mål, vari denna lag skall till- kap. 6§ prövas av arbetsdomsto- lämpas, gäller lagen (1974: 371) len och handlägges enligt lagen om rättegången i arbetstvister. (1974:371) omrättegången i arbetstvister. I fråga om rättegångskostnad i målsom rör disciplinansvar, avskedande, avstängning eller läkarundersökningenligt denna lag äger 41 § tredje stycket lagen (1974: 12) om anställningsskyddmotsvarande till-lämpning. I tvist om tillämpningen av 7 I tvist om tillämpningen av 7 kap. 3§ äger domstolen för tiden kap. 3 § äger domstolen för tiden intill desslagakraftägande dom el- intill dess lagakraftägande dom eller beslutföreligger förordna, att ler beslut föreligger förordna, att anställningenskall upphöra när anställningen skall upphöra när arbetstagaren har uppnått denål- arbetstagaren har uppnått ålder der då skyldighet alt avgå senast som avsesi nämnda lagrum, inträder. Mot beslut enligt första stycketsom tingsrätt har meddelat under rättegången skall talan föras särskilt genombesvär. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om mål där talan har väcktsföre ikraftträdandet. I fråga om talan mot myndighets beslut som har meddelatsföre ikraftträdandet gäller fortfarande äldre bestämmelser. AU1976/77: 28 Lag om ändring i arbetarskyddslagen (1949:1) Härigenom föreskrives att 44 § arbetarskyddslagen (1949:1)skall ha nedan angivna lydelse. Mål om tillämpning av 42 § prövas av arbetsdomstolen; dockskall talan mot arbetstagare prövas av allmän domstol. hinder av 42 § lagen (1974:12) om anställningsskyddprövar arbetsdomstolen mål som rör uppsägnitig eller avskedande av arbetstagaremed anledning av hans uppdrag som skyddsombud. Mål som prövas av arbetsdomstolen handlägges enligt lagen(1974: 371) om rättegången i arbetstvister. För tiden intill dess lagakraftägande dom eller beslutföreligger kan domstolen förordna, att 42 § fjärde stycket ej skall äga tillämpning.Yrkande om sådant förordnande får ej bifallas utan att motparten har berettstillfälle att yttra sig över yrkandet. Mål om tillämpning av 42 § handlägges enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I fråga om talan mot arbetstagare gällerdock vad som är föreskrivet om rättegång i allmänhet. För tiden intill dess lagakraft ägande dom eller beslut föreligger kan domstol förordna, att 42 § fjärde stycket ej skall äga tillämp ning. Yrkande om sådant förord nande får ej bifallas utan alt mot parten har beretts tillfälle att yttra sig över yrkandet. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om mål där talan här väcktsföre ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1974: 379. AU 1976/77: 28 17 De senaste årens arbetsrättsliga reformarbete harmedfört en markant ökning av måltillströmningen till arbetsdomstolen (AD).Trots fortlöpande personalförstärkningar är domstolens arbetsläge f. n.ansträngt. Och domstolens arbetsbörda kan väntas öka ytterligare, bl. a. som enföljd av att lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) trädde ikraft . Motdenna bakgrund läggs i propositionen fram förslag som syftar till att minskaAD:s arbetsbörda, förenkla domstolens arbetsformer och i övrigt underlättadomstolens verksamhet. Detviktigaste förslaget går ut på att begränsa tillströmningen av mål till ADgenom alt vissa mål förs över från AD som första domstol till tingsrätt, medmöjlighet för part att överklaga tingsrätts dom hos AD. Enligt de nyabehörighetsregler som föreslås skall enbart arbetsgivar-ocharbetstagarorganisationer och arbetsgivare som själva har slutit kollektivavtalfå väcka talan direkt hos AD. Vidare skall gälla som förutsättning för AD:sbehörighet att målet gäller tvist om kollektivavtal eller om tillämpningen av MBLeller att målet gäller arbetstvist i övrigt mellan parter, som är bundna avkollektivavtal, eller i vilken enskild icke kollektivavtalsbunden arbetstagaresom berörs av tvisten sysselsätts i arbete på vilket arbetsgivaren tillämparkollektivavtal. Med denna utformning av behörighetsreglerna får enskildaarbetsgivare som inte har slutit kollektivavtal och enskilda arbetstagare,organiserade eller oorganiserade, vända sig till tingsrätt som första domstolom de vill väcka talan i arbetstvist. Ianslutning till ändringen i behörighetsreglerna föreslås att anspråk somframställs vid tingsrätt i form av ansökan om lagsökning eller betalningsföreläggandeskall färdigbehandlas av tingsrätten, även om anspråket visar sig varatvistigt. Målet skall alltså inte som f.n. överlämnas till AD när tvisten rörorganiserad arbetstagare. Sammantagnaberäknas de här redovisade förslagen leda till ätt dén nuvarandemåltillströmningen minskar . Ettannat förslag innebär att AD skall i fortsättningen kunna avgöra mera okomplicerade mål i en mindre sammansättning, beslående av ordförande jämte en arbetsgivarledamot och en arbetstagarledamot. Yt terligare förslag går utpåatt-AD skall få möjlighet att i likhet med tingsrätterna meddela S;k. tredskodoni mot part, som uteblir från sam manträde för muntlig förberedelse-eller huvudförhandling, och att dom stolen skall få ökade möjligheter att efter skriftlig eller muntlig förbe redelse avgöra mål på handlingarna, alltså utan att'huvudförhandling hålls i målet. ,.> .-.. ; . . Del föreslås också att ADtillförs ytterligäreren s. k' ämbetsmannale- AU 1976/77:28 . damotmed särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden och ytterligare enledamot som representerar de offentliga arbetsgivarna. Deföreslagna ändringarna i nu gällande regler föreslås träda i kraft den 1 juli1977. Motion väckt under allmänna motionstiden /77:906 av m. fl. (vpk) I motionen yrkas att beslutar 1. alt uttala sig för en ändrad handläggning avtvister i arbetslivet, innebärande att arbetsdomstolen liksomskiljemannaförfarandet enligt lag om skiljemän avskaffas; 2. alt hos regeringen hemställa om förslag om ett nytträttegångsförfarande i enlighet med vad som i motionen anförts; 3. att hos regeringen hemställa om förslag tillerforderliga lagtextändringar i av beslutet berörda lagar. Motion väckt med anledning av propositionen1976/77: 1637 av ra., fl. (vpk) I motionen yrkas att riksdagenbeslutar 1. att avslå propositionen 1976/77: 141, 2. att hos regeringen hemställa om förslag till ettnytt rättegångsförfarande i enlighet med vad som anförs i motionen 1976/77:906. Lagen om rättegång i arbetstvister avlöste år 19741928 års lag om arbetsdomstolen. Vid utskottsbehandlingen av den nya lagenreserverade sig representanter för kommunisterna för avslag(InU 1974: 16). Reservanterna ville ha förslag om en ny rättegångsordning iarbetstvister. Reservationen avslogs av . Vpk återkom till fråganförra året. Man begärde då att arbetsdomstolen skulle avskaffas och alttvister skulle avgöras av allmän domstol. Dessutom yrkades attskiljemannaförfarande skulle förbjudas i arbetstvister. Molionen avslogs (InU1975/76: 45 s. 52). Denu förevarande vpk-molionerna har samma syfte som den som behandlades förraåret. Något skäl för att ändra sin inställning finns icke. Detsaknas därför anledning att gå närmare in på motionerna. Det bör noteras attvpk:s krav har samband med andra förslag som partiet lagt fram om ändring avarbetsrätten. De frågorna behandlas av ulskottet i betänkandet AU 1976/77: 32.De båda aktuella motionerna avstyrks med hänvisning till det anförda. Närdet gäller regeringens förslag, som har till syfte att hålla tillbakabelastningen på arbetsdomstolen, har utskottet inte någon erinran. Beträffande vad iproposilionen (s. 4546) anförs om den avgörande AU 1976/77: 28 19 tidpunktenför frågan om arbetsdomstolens behörighet i mål om kollek-tivavtalsregleradeanställningsförhållanden noterar utskottet att domstolen i sin praxis (se t.ex. AD:s beslut nr 79) tillämpar en något friare prövning av sinbehörighet än som kan utläsas av tidigare förarbeten till 2 kap. 1 §. Domstolenbeaktar sålunda också omständigheter som har inträffat efter tidpunkten förtalans väckande men före det att domstolen prövar sin behörighet. Har däremotändring inträtt i förhållande, som har betingat arbetsdomstolens behörighet,efter det att stämning har delgivits svaranden, följer av 10 kap. 15 §rättegångsbalken att den ändringen är utan verkan. Utskottet anser att 2 kap. 1§ i denna i allt väsentligt tekniska fråga bör kunna tillämpas på det sätt somarbetsdomstolen har funnit lämpligt. Utskottetgodtar de framlagda lagtexterna, dock att en viss justering bör göras iändringsförslaget beträffande 16 kap. 1 § lagen om offentlig anställning. Dettastadgande har i propositionen fått en något för vid formulering. att med avslag på motionerna 1976/77: 906och 1976/ 77: 1637 antar de i propositionen 1976/77: 141 framlagda lagförslagenmed den ändringen att 16 kap. 1 § lagen (1976: 600) om offentlig anställningerhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse: 1 § I mål, vari denna lag skall till- Om handläggningen av mål an- lämpas, gäller lagen(1974: 371) gående tillämpningen av deima lag om rättegången i arbetstvister. föreskrives i lagen (1974: 371) om I fråga om rättegångskostnad i mål som rördisciplinansvar, avskedande, avstängning eller läkarundersökning enligt dennalag äger 41 § tredje stycket lagen (1974:12) om anställningsskydd motsvarandetill-lämpning. Närvarande:herrar (). (), i (c), Wennerfors (m),i (s), Stridsman (c), i (s), fruHörnlund (s), herrar i (c), (), (), (), (), () och herr tredje vicetalmannen ().