bet · G001KU4 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om revision av statsförvaltningen I motionen 1975/76:928 av m. fl. (s)hemställs att föranstaltar om utredning av den framtidaorganisationen av revision av statsförvaltningen och därvid prövarde förslag som förs fram i motionen, Imotionen understryks önskvärdheten av ett vidgat pariamentariskt engagemangoch inflytande beträffande revisionsverksamheten. Enligt motionärerna börutredas om inte revisionsverksamheten i stället för nuvarande förfarande ifortsättningen bör utföras inom ramen för utskottsorganisation.Genom tillkomsten av fackutskottssystemet, vilket måste anses ha fungerat väl,har det enligt motionen getts möjligheter att organisera revisionsarbetet frånnya utgångspunkter. I motionen lämnas en skiss över hur revisionsarbetet kundebli organiserat enligt de angivna riktlinjerna. Övermotionen har revisorer och () avgettyttrande. I regeringsformens (RF) kapitel om kontrollmaktenstadgas - 12 kap. 7 § RF - att inom sig väljer revisorer att granskaden statliga verksamheten. kan besluta att revisorernas granskningskall omfatta också annan verksamhet. fastställer instruktion förrevisorerna. Enligt 8 kap. 11 S riksdagsordningen (FO) skall revisorervara tolv. De väljs för valperiod. Bland revisorerna väljerriksdagen en ordförande och en eller flera vice ordförande. 1propositionen 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordningm. (s. 225-226) erinras om att vissa delreformer rörande revisorernasorganisation och verksamhet genomförts (se KU 1971:37).Grundlagberedningen underströk vikten av att värna om kontrollmaktoch ansåg att denna kontrollmakt skulle kunna stärkas genom en systematiskgranskning inom riksdagsutskotten av utfallet av beslutade reformer. Utskottensgranskning skulle enligt beredningen kunna präglas av större kontinuitet än dengranskningskontroll som revisorer kan göra. Beredningen förordade emellertidatt särskilda revisorsinstitution skulle behållas och föreslog intenågra organisatoriska ändringar av större betydelse beträffande denna. Beträffande den statligarevisionsverksamheten i stort erinras i propo- 1 1976/77. KU 1976/77:4 2 sitionenom att denna tidigare hade en kameralt betonad inriktning, medan tyngdpunktennumera ligger i en kontroll av den statliga verksamhetens ändamålsenlighet ochlönsamhet. Kontrollen har ett tvåfaldigt syfte, dels eftersträvas att uppdagaoch bota brister i myndighetemas organisation och effektivitet, dels är måletatt vinna kunskap om uppnådda resultat som underlag för nya beslut frånstatsmakternas sida. Enligt departementschefen var det naturiigt att dennaverksamhet leddes av regeringen. Departementschefen framhöll emellertid viktenav att den av regeringen ledda redovisnings-och kontrollverksamheten har ettkomplement i en liknande aktivitet inom . I likhet med vadgrundlagberedningen anfördeansåg departementschefen att den nya, påämnesindelning grundade uiskottsorganisationen, väl lämpade sig för enkontinuedig granskning av resultatet av det statliga reformarbetet. Enligtdepartementschefen låg även ett betydande värde i att en kontroll av denexpanderande statliga verksamheten kan utövasav ett i förhållande tillstatsförvaltningen helt fristående och självständigt organ av den typ som dennuvarande riksdagsrevisionen representerar. Ett sådant särskilt revisionsorgantorde för del ha en speciell uppgift att fylla i fråga om informationoch granskning i ämnen som berör flera förvaltningsgrenar eller förvaltningenöver huvud taget och som inte lämpligen kan behandlas i de separata fackuiskotten.Liksom beredningen ansåg departementschefen att bestämmelserna om riksdagensrevisorer i det väsentliga borde kvarstå oförändrade. Detkan tilläggas att beredningen inte funnit någon institutionell åtgärd påkalladsåvitt gällde kontakterna mellan revisorer och det löpanderiksdagsarbetet. kan exempelvis på förslag av utskott ge revisorernasärskilda utredningsuppdrag. Beredningen rekommenderade emellertidåterhållsamhet härvidlag. Underriksdagsbehandlingen av grundlagsärendet gjordes ingen erinran beträffandepropositionens förslag i fråga om revisorer. Ianslutning till grundlagsreformen, som började tillämpas i sin helhet den 1januari 1975, antog bl. a. ny instruktion för revisoreratt gälla från nämnda tidpunkt (KU 1974:65), Utskottet underströk därvid, attriksdagen i olika sammanhang, inte minst , slagit fast attriksdagens revisorer utgör ett väsentligt led i kontrollmakt.Utskottet erinrade i fråga om inriktningen av revisoremas verksamhet om attenighet rått om att arbetet måste koncentreras till principfrågor och frågor> av mera allmän karaktär. I detta avseende hade revisionsutredninglämnat vissa konkreta förslag, vilka legat till grund för revisorernas arbeteunder senare år, (Ang. revisionsutredning hänvisas till riksdagstrycket1971 saml. 2:3 Framställningar och berättelser.) Utskottet betonade attrevisionens möjligheter att på ett tillfredsställande sätt fullgöra sina betydelsefullauppgifter på ett avgörande sätt är beroende av de enskilda revisorernaspersonliga insatser. KU 1976/77:4 3 revisorer, som avstyrker bifall tillmotionsyrkandet, har inte kunnat finna att motionärerna anfört någraomständigheter som ger anledning att ompröva sin endast för något årsedan intagna ståndpunkt i fråga om den pariamentariskt förankrade revisionenav statsförvaltningen. Enligt revisorerna måste tvärtom flera olägenheteranses förbundna med den organisation och den inriktning av verksamheten sommotionärerna uttalar sig för. Revisorerna kan ej dela motionärernas uppfattningatt en fast pariamentarisk ledning av revisionsarbetet inte skulle vara möjliginom ramen för nuvarande ordning. Enligt revisorema finns en sådan möjlighetoch utnyttjas även, men det är givet att formerna för det personligaengagemanget från ledamöternas sida kan utvecklas och förändras allteftersomökad erfarenhet vinns av den djupgående omvandling som statsrevisionen harundergått . Att lägga över revisionsverksamheten på riksdagensutskott, som motionärerna förordar, skulle enligt revisorema betyda att ettstort antal riksdagsledamöter skulle fö löpande förvaltningsrevision som sittegentliga riksdagsarbete. Den tid och det intresse som dessa folkligt valdaförtroendemän kunde ägna åt riksdagsarbete av sedvanligt slag, åt annatpolitiskt arbete, åt kommunalt arbete och åt kontakten med väljarkåren skulleenligt revisorema bli mycket begränsad. Erfarenheten visar att enintressekonflikt redan nu föreligger i fråga om de revisorer som också ärordinarie utskottsledamöter. Hur denna fråga lämpligen bör lösas förtjänarenligt revisorernas mening att närmare övervägas i lämpligt sammanhang. RRVerinrar om att i samband med antagandet av den nya grundlagen inte någonändring gjordes beträffande revisorers ställning. Mot bakgrund avden uppbyggnad som den svenska statsförvaltningen har -med självständigaämbetsverk under regeringen - är det enligt RRV naturiigt och nödvändigt attregeringen har egna revisionsorgan till sitt förfogande. Vid en bedömning avomfattningen av revision måste man därför enligt RRV:s mening utgåfrån att del sålunda finns en utvecklad intern revision inom myndigheternagenom revisionskontoroch andra enheter för intern-revision samt en iförhållande till myndigheterna extern revision genom RRV:s verksamhet. RRVanser det i likhet med vad som anförs i motionen angeläget att dubbelarbete inomrevisionen undviks. Pågåendeutredningar m. m. Enligt regeringens bemyndigande haren särskildexpertutredning övervägt vissa frågor om gränsdragningen mellanförvaltningsrevision och rationaliseringsverksamhet inom statsförvaltningen m.m. (ang. direktiven se . Resultatet avutredningarbetet har redovisats i ett avgett delbetänkande (Ds Fi1976:3). KU 1976/77:4 4 revisorersverksamhet har inte direkt behandlats av utredningen men berörs av vissaremissinstanser som yttrat sig över betänkandet, som f n. övervägs inomfinansdepartementet. Riksdagensrevisorer har tillkallat en utredning bestående av två förvaltningsexpertermed uppgift att göra en översyn av personalorganisationen inom riksdagensrevisorers kansli. Enligt utredningens direktiv bör i första hand behandlasfrågan om den allmänna uppläggningen av revisionens arbete och arbetsrutiner.Därvid bör en analys göras beträffande de revisionsärenden som har behandlatsav revisorer med beaktande av det arbete somunder har utförts av . Särskild hänsyn bör tastill riksdagsrevisorernas särställning som eget revisionsorgan ochdärmed deras pariamentariska förankring. Syftet är att finna de mestrationella arbetsformerna, så att tillgänglig sakkunskap kan utnyttjas utan attonödigt dubbelarbete förekommer. Enligtuppgift beräknas utredningsarbetet vara slutfört detta år. Inomriksdagen arbetar en av talmanskonferensen tillsatt utredning bestående avriksdagsledamöter från samtliga riksdagspartier med uppgift att göra en allmänöversyn av arbetsformer. Utredningen har bl. a. behandlat frågor omutskottsorganisationen och ärendefördelningen mellan utskotten (se KU 1973:26s. 75 och KU 1975/76:45). Den i motionen behandlade frågan om ett överförandeav riksdagsrevisorernas verksamhet lill utskott anser utskottet ioch för sig vara av stort principiellt intresse. En sådan ordning skulleemellertid, som revisorer framhåller i sitt yttrande över motionen,innebära att utskotten vid sidan av sina ordinarie beredningsuppgifter skulletilldelas en helt ny roll som gransknings- och kontrollorgan beträffandestatsförvaltningen i stort. I likhet med vad revisorerna anför anser utskottetdet vara tveksamt att för utskottens vidkommande införa ett system som skulleålägga utskotten eller vissa utskottsledamöter att utföra sådana förvaltningsrevisionsuppgiftersom nu ankommer på riksdagsrevisorerna. En annan sak är självfallet, vilketockså framhölls i samband med antagandet av den nya grundlagen, att dennuvarande fackutskottsorganisationen väl lämpar sig för en kontinueriiggranskning och uppföljning av de av beslutade reformerna på olikaområden i samhället. Så sker även i betydande utsträckning genom utskottensstudiebesök och andra kontakter med myndigheter, organisationer etc. Isitt yttrande har revisorema påtalat att det kan uppkomma en intressekonflikti fråga om de revisorer som också är ordinarie utskottsledamöter och att dennafråga förtjänar att närmare övervägas i lämpligt sammanhang. Enligt utskottettorde den av talmanskonferensen tillsatta utredningen om KU 1976/77:4 5 riksdagensarbetsformer vara oförhindrad att, om utredningen finner lämpligt, ta uppdenna fråga till prövning och för övrigt även andra frågor rörande sambandetmed revisorer och utskotten. Sammanfattningsvisanser utskottet med hänvisning till det anförda att någon ändring beträffanderiksdagsrevisorernas ställning inte f. n. bör komma till stånd och avstyrkerföljaktligen motionen. att avslårmotionen 1975/76:928. Närvarande:herrar (), i (m). Fiskesjö (c), (), Karisson iMalung (s), Schött* (m), i (s), Kindbom* (c), (),(), (), fröken (), (),herrar Tarschys (fp) och i (s). *Ejnärvarande vid justeringen.