bet · G001AU7 · 1976-12-31 00:00:00 — Eftersomfrågan om orlsplanen på nytt kommeratt underställas finner ulskollelinle skäl all föreslå någon ändring i anslutning lill de motioner somväcktes vid årets början. Följande motioner avstyrks alltså i tillämpligadelar: 286 av (), 380 av (), 662 av (), 864 av (), 1835 av i (s), 1839 avherr (), 1853 av herrar i Stenkyrka (c) och iVisby (s), 1859 av herrar Henmark (fp) och Ekinge (fp) och 2133 av (). Yrkandeti molionen 662 av () om utseende av /är tillgodosett genom att utskottet tillstyrkt propositionensförslag på denna punkt. Medhänsyn lill vad ovan sagts om utvärderingen av orlsplanen anser sig utskottetinte ha anledning att nu gå närmare in på yrkandet i motionen 2133 av herrEkinge all den regionala planeringen skall ske enligt den s. k. bandlandskapsmodellen.Moiionsyrkandei bör alltså inte föranleda någon åtgärd. Utskottet vill endastpeka på all den föreslagna modellen i (SOU 1975:91, s. 354) med hänsyn lill alt vårt land är glesbefolkat bedömts gesamma praktiska resultat som nuvarande planeringssystem. Planeringssystemför sysselsättnings- och regionalpolitiken bedrivs åtskillig planering avbelydelse för sysselsättningen. Föredragande stasrådet anser att en effektivoch samordnatl sysselsättnings-planering skall kunna utvecklas ur dessaaktiviteter och alt något i egentlig mening nytt planeringssystem inte behöverintroduceras. AU 1976/77:7 53 Följande allmänna riktlinjer för en framtidasysselsäiiningsplanering anges: Planeringen måste vara inriktad både pånäraliggande och på mera långsikliga frågor. Den skall således skapa enberedskap inle bara inför konjunkturproblem ulan också inför strukturproblem. Planeringenmåste vara så utformad all del är möjligt all snabbt förutse nyasysselsättningsproblem. Del gör del nödvändigt att ständigt hålla planeringenaktuell. Planeringenmåste bedrivas i så decentraliserade former som möjligt. Det är nödvändigt föralt de mycket skiftande problem som finns på olika delar av arbetsmarknadenskall kunna uppmärksammas och lämpliga åtgärder skall kunna sältas in.Erfarenheterna från Länsplanering visar att man med gott resultat kanbedriva en riksomfattande planering i starkt decentraliserade former. Planeringenför inte vara ell självändamål. Det är ett oavvisligt krav all den framtidasysselsätlningsplaneringen blir åtgärdsinriklad. Hä'rtillfogar föredraganden dessa principiella uttalanden: Planeringen är en uppgift för både staten ochkommunerna. Staten måste ha ansvaret för den samlade sysselsättningspolitikenoch för fördelningen av resurserna. Därmed iTiåste staten också ha ansvaret förden övergripande planeringen. Men kommunerna bör aktivt medverka isysselsätlningsplaneringen, eftersom den kommunala verksamheten både direktoch indirekt är av stor belydelse för sysselsättningen. Därtill kommer allkommunerna med sina nära kontakter med medborgarna har goda möjligheter att setill deras behov. Del är också på den kommunala nivån som medborgarna genompolitiska partier och intresseorganisationer bäst kan föra fram synpunkter päplaneringen, även om den slutligen måste utformas på länsnivå eller riksnivå. Enutbyggd sysselsäiiningsplanering får inle innebära alt kommunernas möjligheterkringskärs, all inom det kommunala kompetensområdet själva utforma sin politikoch sina förslag lill åtgärder. Avsikten är inle - och får heller aldrigbli-alt från statligt håll dirigera utformningen av de kommunala budgeterna.Samverkan mellan stal och kommun måste ske inom ramen för rådandearbetsfördelning mellan stat, primärkommun och landsting. Föredragande statsrådet drar hiirefter upp vissavägledande riktlinjer för sysselsätiningsplanering. statligsysselsättningsplanering på länsnivå och sysselsätlningsplaneringen på centralnivå. Nedan återges endast några huvudpunkter i framställningen. I övrigthänvisas till proposilionen (s. 291-301). Denkommunala sysselsätlningsplaneringen bör ta sikte på en analys av den lokalaarbetsmarknaden innefattande beredskapsplaner för den egna verksamheten vidkonjunkturbeionad arbetslöshet och verksamhetsplaner som inriktas på atl denkommunala verksamheten medverkar till en bättre fungerande, lokalarbetsmarknad. Den närmare utformningen av den kommunala sysselsätlningsplaneringenförutsätter överläggningar med företrädare för kommunerna när del gällersamverkan kring denna form av pla- AU 1976/77:7 neringoch är dessutom beroende av erfarenheterna av försök med kommunalsysselsäiiningsplanering i några kommuner. Försöken är tänkta att bedrivas isysselsällningsulredningens regi. Pålänsnivå skall de enskilda kommunernas behov och önskemål vägas samman medmotsvarande behov och önskemål inom andra kommuner. På den nivån skall detockså ske en samordning av kraven med de riktlinjer som riksdag och regeringbestämt och med de resurser som ställts lill förfogande. Verksamheten pålänsnivå spelar följaktligen en avgörande roll i planeringen. Detsamordnande ansvaret för länsplaneringen bör enligt proposilionen liksomhittills åvila länsstyrelserna som också ansvarar för huvuddelen avutredningsarbetet. Länsstyrelserna svarar även för alt samordning sker mellanolika former av statlig planering. Vissa åtgärder bör vidtas för bättresamordning av den statliga seklorsplaneringen och den regionalpolitiskaverksamheten. I det statliga länsplaneringsarbelei bör vidare så långt möjligtden kommunala planeringen utnyttjas som underiag. Kommunernas och landstingensmedverkan i planeringen anges också vara av mycket väsentlig belydelse när detgäller planeringens förankring hos medborgarna. Arbetsgångenvid Länsplanering 1974 framgår av följande figur hämtad ur betänkandet Arbeteåt alla (SOU 1975:90). Fig. 6Länsplanerlngens uppbyggnad. RIKTLINJER / UTVÄRDERING AV TIDIGARE OMGÅNGAR CENTRALT MATERIAL FRÄN LANSPLANERINGEN PROBLEMANALYS, PROGNOSER NULÄGESBESKRIVNINGAR UTVÄRDERING, MÅLSÄTTNING OCH ÄTGÄRDSFORSLAG REGIONALPOLITISKT HANDLINGSPROGRAM RIKTLINJER. I fortsättningen, sägs del vidare i proposilionen,bör arbetsgången vid fullständig länsplanering i princip vara oförändrad.Arbetet med planeringsunderlaget bör dock förenklas i förhållande tillLänsplanering 1974. Fullständiga planeringsomgångar bör genomföras vart femteår. AU 1976/77:7 55 De fullständiga planeringsomgångarna börfortlöpande följas upp och utvärderas. Översynens omfattning blir enligtproposilionen beroende av förekommande planeringsproblem och av tillgången påaktuell information. Tidsperspektivet för översynen föreslås bli upp lill femår. Länsstyrelserna bör sammansiiilla resultatet härav i årliga rapporter, somutarbetats i samarbete med andra statliga länsorgan, kommuner, laiulsting,fackliga organisationer och regionala näringslivsorganisaiioner. Den färdigarapporten bör sctlan enligt föredraganden sändas för yttrande lill kommuner ochlandsting i resp. län. Närdet gäller den cenirala nivån bör statsmakterna liksom ta ställningtill länsplaneringen i anslutning lill tie fullständigalänsplanering.somgångiirna. Av för planeringen på denna nivå ärockså långtidsutredningiirna. Metoder för avsiiimning mellan länsplanering ochlångtidsutredningar iir under utveckling. Beträffandeplaneringsfrågorna vill utskottet inledningsvis framhålla alt ett av målen förregionalpolitiken är all skapa likvärdiga sysselsätlnings-niöjlighelcr mellanlandets olika delar. En långtgående utjämning av sys-selsätiningsnivån mellanregionerna förutsätter en kraftfull och regionalt inriktadsysselsättningspolitik. Samverkan måste därvid ske mellan alla förSysselsättningsutvecklingen betydelsefulla parter, vilket i sin lur förutsätteren planering där alla för sysselsättningen vikliga beslut kan överblickas. Utskottetanser att de i propositionen redovisade principerna för sysselsättningsplaneringensoch den regionalpolitiska planeringens framlida utformning t. v. bör godtas. Isamband med genomförande av en Uinsdemokratircform, som kan väntas innebäraändrad ansvarsfördelning Ibr länsplaneringen genom all landstingen tar övercentrala uppgifter, kan dock de nu godtagna principernti komma all behöva omprövas. Idelta sammanhang vill utskottet erinra om vad som i regeringsförklaringen.sägs om förstärkning av den kommunala självstyrelsen. Även vid genomlbrandeioch uppföljningen av länsplaneringsarbelei bör större möjligheter ges tillmedborgarna all genom ökad insyn och offentlig debatt kunna påverkautvecklingen inom den egna regionen. Utskottetinstämmer i vad som anförts om betydelsen av atl en målmedvetensy.sselsätiningsplanering kommer till stånd i kommunerna. Avstörsta vikt för titt uppnå de uppställda målen om utjämning av sysselsättningenmellan regionerna är atl den statliga verksamheten inom olika sektorer i iikaduistriickning planeras utifrån regiontilpolitiska utgångspunkter. Utskottetser därför med lillfred.sställelse på de förslag till föriindringar iliinsplaneringsiirbetet som syftar till all bättre samordning skall nås i deltaavseentle. Förslaget innebär nämligen atl gemensamma förutsättningar bör hämtasfrån liinsplaneringen och läggas lill grund för seklorsplaneringen på regionaloch central nivå. Vidare föreslås alt utvärderingar bör ske inom ramen förlänsplaneringssystemet av t. ex. utredningsförslag med mer påtagliga regionalaeffekter. Au de statliga myndigheterna skall lägga resultatet AU1976/77:7 56 av länsplaneringen lill grund för sin planering framgåräven av gällande cirkulär till statsmyndigheterna om iakltagaiule av beslutetom den regionala utvecklingen (SFS 1973:24). Härmed kan yrkandena i molionen514 av m. fl. (c) sägas vara tillgodosedda. Motionärerna efterlysernämligen bl. a. att samråd skall ske mellan statliga myndigheter och regionalaplaneringsorgan för all uppfylla samhällets övergripande målsättning. All samhälleligverksamhet bör vidare enligt motionärerna planeras med hänsyn lill av riksdagenbeslutade planeringsnivåer. Molionen behöver sålunda inle föranleda någonåtgärd från sida. När del giiller del fortsalla länsplaneringsarbeieisuppläggning har utskottet inget all invända mot atl en fullständiglänsplanering genomförs med årliga uppföljningar (.läremellan.Med en .sådan uppläggning skapas förutsättningar Ibr större flexibilitet ochaktualitet i planeringsarbetet. Utskottet vill emellertid något kommentera denplaneringshorisont med vilken planeringen skall bedrivas. 1 proposilionen sägsall den årliga uppföljningen skall ske . Däremot sägs ingentingom lämplig planeringshorisont för den fullständiga länspkineringen. a. till all i framliden en rad olika verksamheter skall samordnas ilänsplaneringen är del önskvärt atl det klargörs på vilken sikl planeringenskall ske. Utskottet räknar med alt regeringen gör ell .sådani klarläggande. Under denna rubrik redovisas iproposilionen den verkstimhet som bedrivs inom expertgruppen för regionalutredningsverksamhet (ERU) och expertgruppen för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA). Redovisningenföranleder inget uttalande från utskottets sida. Åtgärder i vissa orter och områden Under denna rubrik tar utskottetupp yrkanden som rör åtgärder i vissa delar av landet. Problemen i inland tas upp i molionen 2109 avheu Stjertiström m. fl. (c). Motionärerna kan inle acceptera en utveckling, sominnebär en fortsatt försämring av sysselsättnings- och servicesituationen förde människor som bor i de utpräglade glesbygdsområdena i inland. Regionalpolitiken måste utvecklas till atl omfattaregiontil bakins även inom länen och inom de stora kommunerna i Norriandslänen.För delta krävs ett stort antal siTiå arbetsplatser och tillräckligt mångaserviceorter för alt inte avstånden skall bli oöverkomliga. Motionärernaföreslår att särskilda utvecklingsprogram utarbetas för kommuner ochkommundelar, som hotas av avfolkning. Ulskollelfår med anledning av molionen hänvisa till vad tidigare i be- AU1976/77:7 57 länkandet iinförts om servicepkineringen i glesbygd ochden diirmed sammanhängande frågan om servicegaranli för vissa orter. Likasåerinras om vad .som anförts om den inomiegionaki balansen och ortsplanen. Dåvad utskottet anfört sålunda synes ligga i linje meel motionärernas önskemålfinns del inle anleilning atl föreslå någon åtgärd på grund av motionen. I molionen 859 av i GiitUlvik m. (m)begärs särskilda regiontilpolitiska åtgärder i Torneihilen. Motionärernaframhåller del allvarliga lägel i bygden och uttalar en förhoppning om atlmalmbrytning skall komma lill stånd i Kaunisvaara saml att de pågåendeutbyggnaderna tiv jiirn- och stålverk i och skall ge upphov tillföljdindustrier i . En av förutsättningarna härlör iir enligtmotionärerna atl ell inomregionall iransporlsiöd införs. Den hillillsvarande sys.selsätiningsuivecklingen iTornctlalsområdei har varit myckel negativ. Således har totalantaletsys.selsatta i kommunerna minskat med ca 20"o , vilket motsvarar ca 2 000 sy.ssclsatlii. De regionalpolitiska problemen är myckel svårbcmiistrade,vilket bl. a. fåll lill följd alt en speciell arbetsgrupp lill.sattes förraåret. Gruppens uppgift har bl. a. varit all söka tillföra området nyasysselsälining.sobjekt och pröva möjligheterna atl sälla in särskildastödåtgärder Ibr alt underlätta förelagsetableringar. En åtgärd av mera konkret innebörd för området genomförderiksdagen då beslut fattades om lokalisering av ett statligtindustricentrum till . Enligt vad utskottet erfarit jiågår sonderingarf. n. från in-ilustricentrastiftel.sens sida i syfte atl uppnå den hcliiggningsom fordras för all sälta i gång byggandet ;iv iiulusiricentret. har IVamiidsulsikterna försys.selsiitlningen i som helhet bedömts som relativt ljusa även omdel funnits betydande inomregionala problem, på vilka är ettexempel. Pä senare tid har det emellertid blivit anledning au se med oro påsiiuationen för länet. Chefen industridepartementet har under hiisientillkännagivit regeringens avsikt all tillsätta en pariameniarisk ilelegationmed uppgift au skynil-samt initiera åigiirder som kan öka sysselsättningen iNorrbottens län. Ulskollel utgår från all delegationen kommer alt överta dearbetsuppgifter som Tornedalsgruppen har. Ulskollel löruisiiiier att arbetetinom statens industriverk med bl. a. den samhällsekonomiska bedömningen av gruvbrytningeni Kaunisvaara genomförs skyndsamt så atl avgiirandet i frågan kan komma snart. Som framgår av det anförda iir det av moiioiiiirernaupptagna problemet i hög grad uppmärk.sainmai. Något initiativ i frågan ärsåledes inte erforderligt. Utskottettar härefter upp sysselsättningsproblemen i Vindelälvsområdei. Statsmakterna har beslutat alt inte skallbyggas ut för el-kraftsprodukiion, eftersom ilen anses vara av riksintressefrån naturvårds- AU1976/77:7 58 I den av antagnafysiska rikspkinen är och dess källområden utlagda såsombevarandeområden av riksintresse. uttalade att anilraarbetstillfällen måste tillföras området om Vindeliilven inte byggtles ut.Särskilda meilel från glesbygdsanslaget har tillförts Vindelälvsområdet Ibrvis.sa vägbyggnatlsprojekt. begärde rik,sdagen all en uiredning omåigiirtler, främsi på turistområdet, skijlle göras. En särskild kommitté, samarbctskommittcn IbrVindelälvsområdet, har .sedermera framkigt ell åigärdsprogram. Prognimmeiupptar investeringar Ibr totalt 220 milj. kr. priser, varav 143milj. faller på staten (vägar, marknadsföring, produktutveckling m. ), 53milj. på kommunerna och 24 milj. kr. Gcnomlbriindet av programmet föreslås ske under enfemårsperiod. De statliga merkostnaderna för åtgärdsprogrammet i Ibrhållandetill de bidrag som kan utgå enligt gällande regler beräknas lill 50 milj. kr. Iövrigt innebär ålgiirdsprogrammet friimsl en lidigareläggning av vissa investeringar,främst på vägområdet. Sys.selsättningseftekierna uppskattas till ca I 500årsverken på kort sikt och ca 100 årsverken på lång sikl. Åtgärdsprogrammel för Vindelälvsområdet las upp i fyramotioner, 248 av i m. fl. (s), 655 av iAgnas m. fl. (m), 1881 av i m. fl. (c) samt 1907 av herr.Ångström m.n. (fp). I motionerna hänvisas lill tidigare löften om kompensationlill Vindel-älv.sområdet för den uteblivna ökning av sysselsättningen .som bleven följd ;iv beslutet att för framliden bevara orörd. Motionärernaanser att de blygsamma insaiser som gjorts inle inneburit någonlösning på sysselsättningsfrågorna i området. Den nuvarande situationen iområdet gör atl del knivs omfattande och brett upplagda insaiser från stat ochnäringsliv om utvecklingen i området skall kunna påverkas positivt. Motionärernabegär därför all del ovan niimnila åtgärdsprogrammel skall förverkligas. Enligt vad utskottet erfarit har ett genomförande av vissatlclar av programmet redan påbörjats. Utskottet vill betona vikten av attarbetet meil att realiserti även andra delar av programmet bctlrivs meti kraftav berörthi departement och myndigheter. Insaiser som ger beslåendearbetstillfällen bör komma i förslå hand, men även åtgärder som på kort siktförbättrar sysselsiitiningslägei bör självfallet vidtas. Med del anförda, somregeringen bör underriiiias om. får motionerna anses tillgodo.sedda. 1 molionen 1909 av m. fl. (c. s) begärs allregeringen lar initiativ som syftar till ell projekt i regiontil samverkan medsärskilda insatser för ökad sysselsättning i dekir av . Motionärerna pekar på all obalansen mellan olika länsdelari fråga orn sysselsättning, service etc. blivit alltmer uppmärksammad i denregional- AU1976/77:7 59 Man exemplifiertir bl. a. med del"länsdelsorienierade" näringspolitiska utvecklingsarbete som nyligenstartats i och i . I molionen begärs slalligaanslag för inräiiande av ett särskill sekretariat för ett motsvarandeulveckling,sarbeie i . I syfte alt komma lill rätta med den regionala obalansenigångsattes ett projekt av del slag motionärerna tänker sig, kallat""Aktion Z"". Projektgruppens program omfattar bl. a.överläggningar med utvalda företag och undersökning av möjligheterna all spridaden industriella tillväxten i lill övriga delar av länet. Vidareprövar man möjligheterna lill vidareföriitlling inom länet av sågat vike.Arbetet leds av en projektleilningsgrupp med representanter för län.sslyrelsenoch . Landshövdingen är ordförande i gruppen. Slalliga bidragbegiirs efter hand som olika projekt aktuiilisertis. Enligt uppgift har statenredan liimnal bidrag lill genomförantle av ett par projekt. Som fnimgår av del anförda är molionen redan tillgodoseddoch behöver således inte föranleda någon åtgärd. I tre motioner behandlas sysselsättningsproblemen i Väsiernorrlandslän. I molionen 380 av () begärs insatser för all öka antaletarbetstillfällen i . I molionen 2157 av (vpk) begärs bl. a. allytterligare slalliga verk skall flyttas lill . I ett särskilt yrkandeföreslår han dessutom atl Svenska iräforskningsinstitutel skall föriäggas lillSundsvall. i m. fl. (s) begär i motionen 657 bl. a.medel lill del nedan behandlade projektet ""Inland Y". har fått vidkännas en nedgång isysselsättningen med 5 000-6 000 personer under den senaste tioårsperioden.Utvecklingen har varit mest negaliv i Ange, och . För allkommti lill rätta med sysselsättningsproblemen friimsl i Ange och Sollefteåsaml de inre delarna av har ell särskill projekt,""Inland Y"", igångsatts. Avsikten med projektet är all få lill stånd enkraftsamling genom att förstärka och komplettera beflntliga resurser inomlänet. I projektet samverkar slalliga liinsorgan, landsting, kommuner,näringsliv och arbetstagare för all förverkliga länsprogrtimmets innehåll.Verksamheten skall i första hand pågå lill . Utskottet utgår från all projektgruppen lill regeringeninkommer med begäran om medel efter hand som olikti projekt blir aktuella ochatl sådtina framställningar prövas i en positiv anda. En representant följer för övrigt projektgruppens arbele. Utskottetvill slutligen erinra om att uiialatle sig för all Angeskulle ges prioritet vid den framlida utbyggnaden av iinlusiricenlradnU1975/76:43). Med hänvisning lill del anförda synes del inte erforderligt mednågon åtgärd på grund av motionerna 380 och 657. Utskolteiär inte heller berett att lillslvrka de akluelki yrkandena i mo- AU1976/77:7 60 tionen av om lokalisering av statligverksamhet m. m. till . Utskottet erinrar om au enhälligtbeslutat atl ytterligare omlokali.sering av det slag som beslutades åren 1971och 1973 inie skall konmia i fråga. När det gäller nyinrättade verksamheter fårprövning ske från fall till fall. Behovet av sysselsiittningsskapande åtgärder i Gävleborgslän las upp i två motioner. (c) begiir i molionen 283 allarbetsmarknadsstyrelsen skall få i uppdrag alt vidta extralokaliseringsinsaiser i kommunerna Nordanslig, , , ochHofors samt atl försök med Ibrstärki näringslivsuivecklaiule ochsys.selsäitningsskapaiKle verksamhet skall påbörjas i Giivleborgs län.Länsorganen löreslås la större egna resurser för all bedriva ett kraftfulltutbyggnails- och utvecklingsarbete. is) och is) tegiir i molionen 511alt statliga insatser skall viiltas för alt lilllorsiikra nyaindustrier. De i motionerna berörda kommunerna har haft en betydandesammanlagd nedgång i antalet sysselsatta under ikn .senaste lioårsiicriodcii.Nedgången har varit i runt tal 3 000 sysselsiiitningstillfällen, varavmerparten tirabbai och . Utskottet är medvetet om atl liksom övrigaskogslän är i behov av fortsaltii regionalpolitiska insatser om del skall varamöjligt all uppriitihålla sysselsättningen. Del finiTS anledning riikna med allkonkreta åtgärder kommer att initieras vid uppföljningen av länsprogrammen. Utskottetvill i detta sammanhang också erinra om alt i vårtis (InU 1975/76:43)beslutat om lokalisering av ett statligt industricentrum till . Yrkandet om egna resurser lill länet iir tlclvislillgodo.seii genom riks-tlagens beslut (InU 1975/76:43) om vissdecentrali.sering av besluts-faltantlet när det gäller regionalpoliliskt slöd.I övrigt kan iivcn i detta s;im-manhang hänvisas lill vad som sagts omökad (.lecentralisering inom regionalpolitiken. Med det anlorda har utskottet besvarat de i sammanhangetaktuella motionerna, som alltså inte bör föranleda någon åtgärd. 1 motionen 1892 av i Viisierås (vpk)begärs skyndsam prövning av frågan om alt lill Eskilsiunaområdei lokaliseraliimplig industri som säkrtir sysselsiittningen och bryter ensidigheten i ilenpå metallmanufaktur baserade industristrukturen. Metallmanufakturindustrins problem har behandlats av ensärskild utredning (SOU 1973:29, 30). Innebörden av de viintadestrukturföriindringarna inom branschen lor bl. a. Eskilsiunaområdei belystes idet sammanhanget. Med anledning av utredningens förslag har sialsmaklernabeslutat (prop. 1974:63, NU 1974:34. rskr 1974:226) alt strukiurgarantierskulle utgå även till denna bran.sch. alt åtgärder för stimulans av dettekniska uivecklings-arbelel i branschen borde viiltas sann au intensifieradeinsaiser borde göras AU1976/77:7 61 i fråga om företags.service för manufakiurinduslrin iEskilsiunaområdei. I propositionen påpekades även all lokaliseringsstöd kanbeviljas företag i området. Med hiinsyn till titt sysselsiitiningsfrågorna iEskilsiunaområdei redan iir föremål Ibr uppmärksamhet bör motionen 1892 inleföranleda någon åtgiird från sida. Sysselsiiitningsförhållandenai las upp i fyra motioner. I molionen 1836 av m. fl. (s) begärs enskyndsam utredning med uppgift all upprättii förslag lill ettutvecklingsprogram Ibr viisi-regionen med målsättningen atl genom olikaregionalpoliiiska insatser viisentligt öka regionens möjligheter alt skapafler sysselsättningsmöjligheter inom näringslivei och inom statlig offentligverksamhet. Motionärerna redovisar aktuella problem i området förolika näringsgrenar, bl. a. TEKO-industrin och varvsindustrin. Problemen inom las upp i molionen 250 avherr i m. fl. (fp). Motionärerna hänvisar till denstrukturella obalansen i regionen med en stark dominans för den tyngreindustrin. Svårigheterna inom varvsindustrin berörs även i molionen somutmynnar i en begäran om åtgärder från regeringens sida av arbetsmarknadspoliliskoch regionalpolitisk natur i syfte att undvika arbetslöshet i området. I motionerna 848 och 1868 behandlassysselsäliningssituaiionen i liin. Molioniirerna pekar bl. a. pårådande sirukturlbrhållanden i liinet.