bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — c) att beredningen om utvärdering av framlidafiygplansystem (B3LA) avbryts, d) att inhemsk tyngreavancerad robolutveckling ej förbereds, 5. /78 fastställer utgiftsramen fördel militära försvaret till 9 . i prisläge , dvs. en föriängning av gällande beslut. 1976/77:1522av fm () och fröken (), vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär tillsättande av en säker- 13 helspolitisk utredning - ej underordnad försvarsdepartementet - med förändradstudiemelodik och planeringsunderiag enligt vad som anförs i motionen, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna alt 29 kommande utredningar om säkerhetspolitiken sänds på remiss till myndigheter och organisationer. FÖU 1976/77:13 3. alt som sin mening ger regeringen lillkänna att störte delen av underiaget (angreppsfall m. avhemligas i avsiktatt fl en öppnare och mer initierad försvarsdebatl. Behandlas i betänkandet utsk. 1976/77:1523av m. fl. (vpk), vari yrkas 1. att avslår regeringens proposition1976/77:74 om 20 inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling, 2. alt hos regeringen hemställer om all ennedrusl- 20 ningsutredning tillsattes med i motionen angivnamålsättningar, 3. att beslutar om nedskärningar av detmilitära 43,46 försvaret /78-1981/82,enligt i motionen angivna riktlinjer. FöU 1976/77:13 8 9 yttrande 1916/11:3y Genom beslut har försvarsutskottethemställt alt utrikesutskottet avger yttrande över propositionen 1976/77:74 ominriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling,såvitt avser dess säkerhetspolitiska avsnitt, jämte i anslutning därtill väcktamotioner eller motionsyrkanden. Propositionen(s. 4-8; bil. 1 s. 9-41) Inriktningen av den svenska säkerhetspolitikenbehandlas i propositionen dels i ett inledande anförande av statsministern,dels i den på försvarsministerns föredragning framlagda del av propositionen(bilaga 1) som rör inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsalla utveckling. Huvuddragenav säkerhetspolitiken anges i statsministerns avsnitt. Denne erinrar om delöverväldigande stöd för säkerhetspolitikens grundprinciper som finns ifolkmeningen och om det av riksdag definierade målet för vårsäkerhetspolitik. Delta mål skall alltjämt gälla. För detta syfte byggs vårsäkerhetspolitik upp genom en samverkan mellan utrikespolitiken, försvarspolitiken,vår politik i internationella nedrustningsfrågor, handelspolitiken ochbiståndspolitiken. Vårtlands möjligheter att även stå utanför krig och allvariigakonflikter med bibehållen frihet och självständighet främjas bäst genom neutralitetspolitiken.Denna är inte internationellt garanterad eller fastslagen i traktat. Sverigehar själv valt och utformat sin säkerhetspolitiska linje. Dennas trovärdighetär således inte avhängig av internationella garantier. Enväsentlig förutsättning för neutralitetspolitiken är alt omvärlden harförtroende för vår vilja och respekt för vår förmåga all orubbligt hålla fastvid den valda linjen. Vår politik måste därför föras med konsekvens ochfasthet. Sådanainternationella bindningar - utrikespolitiska, ekonomiska eller andra - vilkagör möjligheten att iaktta neutralitet i krig illusorisk kan inte accepteras.Vi måste i vår säkerhetspolitik uppmärksamma riskerna för beroendeförhållandensom kan utnyttjas för att av oss kräva politiska och militära fördelar. Sverigeeftersträvar att skapa ökad respekt för varje nations frihet ochsjälvbestämmanderätt. Vi verkar även för social och ekonomisk rättvisa. FÖU 1976/77:13 8 10 politiskavspänning, militär nedrustning samt omfattande och förtroendefullt samarbeteöver gränserna. ISverige har sedan gammalt funnits ett starkt stöd för tankarna på eninternationell freds- och rättsordning. kommer även i fortsättningenall på allt sätt sträva efter att stärka i organisationensarbete att söka förebygga och lösa internationella konflikter. Mellanstormakisblocken präglas utvecklingen av strävanden till fortsatt politisk avspänning. Dessa strävanden bygger bl. a. på viljan alt undvika varje utveckling som kan leda till kärnvapenkrig. bedöms mot sättningarna mellan supermakterna komma att beslå under överskådlig lid. De båda militärblocken håller stora och insatsberedda styrkor i . Den na höga mstningsnivå bedöms bli bestående under överblickbar lid. Den svenska neutralitetspolitiken måste därför för all förbli trovärdig alltjämt stödjas av ett starkt och allsidigt sammansatt totalförsvar. enga gemang i del internationella fredsarbetet slår inte i motsatsförhållande till strävandena att stödja den svenska alliansfria politiken' genom elt allsidigt sammansatt totalförsvar. Vårttotalförsvar bör även i fortsättningen utformas så att det vid kriser ochkonflikter i mellan stormakisblocken har sådan styrka, sammansättningoch beredskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inte av någonkan bedömas vara lönsamt. Det militära försvaret måste dessutom vara såutformat att dess uteslutande defensiva syfte klart framgår. Förberedelser föroch övervägande om militär samverkan med andra stater är helt uteslutna.Anskaffning av för försvaret väsentlig materiel får inte försätta i enberoendeställning till andra länder av sådan art att denna kan utnyttjas förpåtryckningar. Vårttotalförsvar har en väsentlig roll redan i fred. Utvecklingen i norra under präglats av stabilitet och samarbete. Sverigesutrikes- och försvarspolitik har starkt bidragit till den säkerhetspolitisktstabila situation som råder i . Väsentliga försvagningar av det svenskaförsvarels styrka i förhållande till omväriden kan rubba stabiliteten ochbalansen i . En fast och konsekvent svensk utrikes-ochförsvarspolitik främjar freden och stabiliteten i norra . Det torde ävenligga i andra länders intresse att denna politik fullföljs. Dessaav statsministern framförda teser vidareutvecklas av försvarsministern ibilaga 1 till propositionen. Därvid refereras och kommenteras även de bådabetänkanden (SOU 1976:5 och SOU 1977:1) som legat till grund för den nuaktuella propositionen. Utskottethar i detta sammanhang behandlat dels motionen 1976/77:1452 av herrar Hagel ochLövenborg (-), vari föreslås FÖU 1976/77:13 Bil 1. alt beslutar att hos regeringen anhållaalt garantier erhålls från NATO och i det syfte som avses imotionen, 2. alt beslutar aU hos regeringen anhålla ominitiativ till samnordiska överiäggningar i syfte all proklamera som enkärnvapenfri zon, dels motionen 1976/77:1504 av m. (s), såvitt avser yrkandet 1, nämligen 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom den svenska säkerhetspolitiken, dels motionen 1976/77:1521 av () ochfröken (), såvitt avser dess andrahandsyrkande 3, nämligen 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som anförts i motionen om säkerhetspolitikens mål och metoder, dels följdmotionen 1976/77:1522 av fm ()och fröken (), vari hemställs 1. att hos regeringen begär tillsättandet aven säkerhetspolitisk utredning - ej underordnad försvarsdepartementet - medförändrad studiemetodik och planeringsunderiag enligt vad som anförs imotionen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att kommande utredningar om säkerhetspolitiken sänds på remiss lillmyndigheter och organisationer, 3. alt som sin mening ger regeringen tillkänna att större delen av underlaget (angreppsfall m. avhemligas i avsiktatt få en öppnare och mer initierad försvarsdebatl I motionen 1504 framhålls att den svenskasäkerhetspolitiken bör ha samma inriktning som . Viljan att medverkatill avspänning och nedrustning, lill social och ekonomisk utjämning mellanfolken bör därvid vara vägledande. Motionärerna menar att regeringen lillnamnet ansluter sig lill försvarsuiredningens första betänkandes förslag omsäkerhetspolitikens inriktning men i praktiken gör sådana avvikelser att mankan tala om en annan värdering och avvägning av säkerhetspolitikens olikainstrument. Enligt motionärernas mening tilldelas därvid det militära försvareten alltför dominerande roll. 1motionen ges en översikt av den föregående regeringens strävanden att främjainternationell avspänning och nedrustning och dess stöd av krav påförändringar i den internationella ekonomin. Biståndspolitiken betecknas somen viktig del av den svenska säkerhetspolitiken, likaså arbetet på attundanröja konfliktorsaker och krigsrisker samt de aktiva svenska bidragen tillde internationella nedrustningsansträngningarna och hindrandet avkärnvapenspridningen. Motionärernakonstaterar å ena sidan alt den nuvarande regeringen synes förklara sig varaberedd alt fortsätta denna politik men framhåller å andra FÖU 1976/77:13 B 12 sidanatt en sådan politik, som måste drivas i samverkan med bl. a. stater från dentredje väriden, för att vara trovärdig måste förenas med medvetnaansträngningar att hålla våra egna försvarskostnader under kontroll. De serdärför med djup oro på den kostnadshöjning för det militära försvaret som nuföreslås i propositionen och anser att denna höjning inte kan motiveras medsäkerhetspolitiska skäl. Enligtmotionen bör den av godkända och bekräftadeinriktningen av säkerhetspolitiken ligga fast. För att nå de säkerhetspolitiskamålen behövs fortfarande ett efter våra förhållanden starkt och balanserattotalförsvar, heter det. Motionärernaframhåller vidare att den nuvarande regeringen i den nu framlagdaförsvarspropositionen vill ge intryck av att den avser fullfölja den föregåenderegeringens säkerhetspolitik, bl. a. genom alt ansluta sig till vad försvarsutredningenförordat i sitt första betänkande, men att man i åtskilliga och väsentligaavseenden gör avvikelser från den tidigare förda politiken och frånutredningens förslag eller utelämnar väsentliga delar av dess synpunkter.Särskilt framträdande är detta i fråga om avsnitten om avspänning ochnedrustning saml om utvecklingsländerna, hävdar motionärerna, som gör gällandeatt föredragande statsrådet valt att inte behandla utredningens uppfattning ombehovet av ökade insatser för att motverka eller häva underutvecklingen och vadutredningen anfört om intresse att bidra till en annan och rättvisareekonomisk ordning. Del sägs vidare att föredraganden inte tagit upputredningens resonemang om de multinationella företagens roll i dennautveckling och kopplat bort utredningens konstaterande av sambandet mellanönskemålen om nedrustning och strävandena för en ny ekonomisk väridsordning.Motionärerna påpekar även att något uttalande om svensk beredvilja att delta ien internationell nedrustning inte görs i propositionen och att regeringen överhuvud taget undvikit att konkret behandla vårt lands fortsatta agerande inedrustningssammanhang, trots att man bejakat försvarsutredningens uttalandeom nedrustningspolitiken som en del av den samlade säkerhetspolitiken. Ocksåi motionen 1521 erinras om försvarsutredningens fastställande av bl. a.sambandet mellan önskemålen om nedrustning och strävandena att skapa en nyekonomisk väridsordning och utlovade stöd härför. Motionärernakonstaterar att försvarsministern i allt väsentligt ansluter sig tillutredningens förslag lill inriktning av säkerhetspolitiken. De beklagaremellertid att varken utredningens majoritet eller försvarspropositionen tagitkonsekvenserna av sin säkerhetspolitiska analys och låtit den få genomslag påde avvägningar och inriktningar som framförs. Motionärerna menar att densäkerhetspolitiska analys som gjorts med tonvikt på orsakerna till konflikter,kriser och krig borde läggas till grund för satsningen på olika säkerhetspolitiskainstrument och att detta i sin tur borde leda till en begynnande omfördelningav resurserna från totalförsvaret till övriga säkerhetspolitiska instrument. FÖU 1976/77:13 B 13 Till grund för förevarande proposition 1976/77:74om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utvecklingligger två betänkanden års försvarsutredning. Det första av dessa(SOU 1976:5), benämnt Säkerhetspolitik och totalförsvar, framlades i februariförra året. Det andra (SOU 1977:1), benämnt Totalförsvaret 1977-82, framlades ijanuari . Densäkerhetspolitiska diskussionen var koncentrerad till det första av dessabetänkanden och därinom speciellt till kapitlen 5 (Den internationellautvecklingen), 7 (Tänkbara hot mot säkerhet och åtgärder för att mötadessa) samt 8 (Riktlinjer för den svenska säkerhetspolitiken). Av de spörsmål.som särskilt framhålls i motionerna 1504 och 1521 behandlas frågan om en nyekonomisk väridsordning i alla de tre nämnda kapitlen, ned-mslningsfrågan ikapitlen 5 och 8, frågan om sambandet mellan nedrustning och den nya ekonomiskaväridsordningen i kapitel 8 och frågan om de multinationella företagens roll ikapitel 5. -1 det senare betänkandet refereras inledningsvis kortfattat de idel första betänkandet angivna riktlinjerna för den svenska säkerhetspolitiken,medan betänkandet i övrigt - såsom även dess namn anger - koncentrerar sig tillfrågorna om totalförsvarets fortsatta utveckling. Två av de motioner varom här är fråga, nämligenmotionerna 1504 och 1521, innehåller yrkanden som jämte sina i motionstextenangivna motiveringar ifrågasätter allsidigheten hos den framställning av säkerhetspolitikensinriktning som getts i propositionen, den avvägning som där gjorts mellan olikasäkerhetspolitiska instrument och de slutsatser som därav dragits för detmilitära försvarels del. 1 motionerna har bl. a. gjorts gällande att avvikelsergjorts i propositionen från den tidigare förda säkerhetspolitiken och frånutredningens förslag eller att väsentliga delar av utredningens synpunkterutelämnats i propositionen. Särskilt har pekats på avsnitten om avspänning ochnedrustning, behovet av ökade insatser för att motverka eller hävaunderutvecklingen i och vårt lands intresse av bidrag till en nyekonomisk väridsordning, sambandet mellan nedrustning och strävandena mot en nysådan ordning, de multinationella företagens roll och vårt lands fortsattaagerande i nedmstningssammanhang. Utskottetkonstaterar alt det i statsministerns anförande i propositionens inledande delhänvisas till det överväldigande stöd i folkmeningen som finns försäkerhetspolitikens grundprinciper. Där fastslås vidare att det mål för vårsäkerhetspolitik som uppställdes av riksdag alltjämt skall gälla ochatt vår säkerhetspolitik för detta syfte byggs upp genom en samverkan mellanutrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolitiken. FÖU 1976/77:13 B 14 bl.a. att verkar för social och ekonomisk rättvisa, politisk avspänning,militär nedrustning samt omfattande och förtroendefullt samarbete övergränserna. En värid i varaktig fred kan endast förverkligas om dessa strävandenförblir starka. kommer även i fortsättningen alt på allt sätt strävaefter alt stärka i organisationens arbete att söka förebyggaoch lösa internationella konfiikter, framhåller statsministern. Ipropositionens bilaga I om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser försvarsdepartementels verksamhetsområde gerföredragande statsrådet i bilagans avsnitt 2 (Den svenska säkerhetspolitiken)sin anslutning i allt väsentligt till vad försvarsutredning anfört ominriktningen av den svenska säkerhetspolitiken. Försvarsministerninstämmer i försvarsutredningens uttalande att i ökad utsträckning börmedverka till att påverka den internationella utvecklingen i riktning mol ökadallmän säkerhet och erinrar i likhet med statsministern om vårt lands arbeteför social och ekonomisk rättvisa, politisk avspänning, militär nedrustningsamt omfattande och förtroendefullt samarbete över gränserna. 1 fråga omrustningskontroll och ömsesidiga styrkereduklioner i vår väridsdel framhållerföredraganden att fortsatta energiska insatser är nödvändiga. Statsrådet sägersig dela försvarsuiredningens uppfattning att det torde vara föga sannoliktatt strävandena efter rustningsbegränsning och nedrustning under nuöverskådlig lid kommer att leda till avgörande resultat. Inom möjligheternasram ligger dock global rustningsbegränsning beträffande kärnvapen ochbiologiska och kemiska stridsmedel. Även begränsade framgångar vad gällerrustningskontroll kan enligt föredraganden leda till en förstärkning av FN:sställning och möjligheter att bilägga internationella tvister. 1 propositionenerinras vidare om den pådrivande roll som alltsedan tillkomsten avnedrustningskonferensen i spelat och om aktivamedverkan lill beslutet att anordna en extra generalförsamling i FN nästa årsom helt ägnas åt nedrustningsfrågorna. Ipropositionen erinras också om den fortsatt allvariiga situationen i flertaletutvecklingsländer, de samlade biståndsinsatsernas otillräcklighet och kraven påen ny ekonomisk väridsordning. I likhet med försvarsulredningen konstaterarföredraganden att den nuvarande situationen, om den inte ändras, kan fåallvarliga konsekvenser i ett längre tidsperspektiv och ge upphov tillkonfiikter mellan såväl industri- och utvecklingsländer som mellan utvecklingsländerna. Utskottetfinner sålunda att huvuddelen av de problemställningar som motionärerna i dettasammanhang särskilt berört också tas upp i propositionen, låt vara i relativtknapphändiga ordalag. Inte heller den proposition som legat till grund försäkerhetspolitikens och totalförsvarets inriktning (prop. 1972:75) innehöll dock några mera utföriiga redogörelsereller konkreta förslag beträffande exempelvis fortsatta agerande inedrustningssammanhang eller i fråga om bistånds- eller FÖU 1976/77:13 8 15 handelspolitiken.På motsvarande sätt kan konstaleras att både den förra och den nu aktuellaförsvarsulredningen i sådana specialfrågor i huvudsak begränsat sig tillredogörelser för den svenska politiken på respektive områden och i stort settavstått från att framföra egna och konkreta förslag. Sådana konkreta förslagoch närmare riktlinjer för det svenska agerandet i internationellaförhandlingar har sin givna plats i andra sammanhang och kommer fram bl. a. ianslutning till regeringens åriiga budgetförslag beträffande detinternationella utvecklingssamarbetet och fortlöpande i samband mednedrustningsdelegationens arbete. Utskottetutgår från att det som sägs i den nu aktuella propositionen om svenska insatserför att främja internationell avspänning, nedrustning och en ny ekonomiskvärldsordning innebär att hittillsvarande strävanden från vårt lands sida attspela en aktiv och konstruktiv roll också i fortsättningen kommer attupprätthållas. Imotionen 1504 har även påtalats att det i propositionen inte görs någotuttalande om svensk beredvillighet alt delta i en internationell nedrustning.Från svensk sida har vid olika tillfällen framhållits att vårt land inteisolerat kan gå in för nedrustning men att det å andra sidan självfallet skulledelta i en allmänt överenskommen nedrustning. försvarsutredningkonstateras dock alt del är föga sannolikt alt mstningskonlrollslrävandenaunder nu överskådlig tid kommer att leda till någon avgörande nedrustning. Utskottethar i annat sammanhang (UU 1976/77:16) haft anledning yttra sig övervissa frågor med anknytning till nedrustnings- ochrustningsbegränsningsproblemen liksom roll därvidlag. Utskottetuttalade därvid bl. a. att självfallet bör inte släppa av påambitionerna att också i fortsättningen spela en aktiv och ledande roll i detinternationella nedrustningsarbetel. Utskottet erinrade vidare om denframträdande och pådrivande roll som och svenska förhandlare längespelat vid FN:s nedrustningsförhandlingar och -debatter samt alt detta har ettstarkt stöd i riksdag. Utskottetkommer att avge ett betänkande (UU 1976/77:17) om medverkani del internationella utvecklingssamarbetet. Där berörs även det svenska stödetav strävandena att förverkliga en ny ekonomisk väridsordning och densolidaritetspolilik både på hemmaplan och gentemot de fattiga länderna somu-landspolitiken förutsätter. Utskottethar vidare tagit fasta på de uttalanden om medverkan inedmstningsarbelet och i arbetet på att främja en ny ekonomisk världsordningsom gjordes av utrikesminister i utrikespolitiskadebatt . Utrikesministerntalade därvid bl. a. om de svenska förberedelserna för FN:s särskildageneralförsamlingssession om nedrustning, som skall hållas , och om ettav huvudämnena vid denna session, nämligen sambandet mellan nedrustning ochutveckling. Regeringen kommer med kraft att driva nedrustningsfrågorna vidare,yttrade fm Söder. FÖU 1976/77:13 B 16 Utrikesministern betecknade del vidare som enträngande nödvändighet att omfattande resurser överförs från de rika ländernatill de fattiga för utvecklingsändamål. Hon underströk att det behövs konkretai-landsåtaganden för att de internationella överläggningar som behandlar deolika kraven på en ändring av den ekonomiska världsordningen skall föra tillmeningsfulla resultat. Hon erinrade därvid om alt lagt fram konkretaförhandlingsförslag på en rad områden och också framgent kommer att verka föratt överbrygga skiljaktiga positioner mellan u- och i-länder. Utrikesministernuppehöll sig i samma anförande även vid den svenska neutralitets- ochsäkerhetspolitiken och vid uppenbara intresse av attavspänningspolitiken i världen fortsätter. Regeringen avser att fast ochföljdriktigt fullfölja vår allmänt omfattade utrikespolitiska huvudlinje, betonadeutrikesminister . 1sitt anförande vid session i i årgjorde statsminister uttalanden om den svenska avspännings-,neutralitets-, nedrustnings- och biståndspolitiken av samma innebörd som denyss återgivna uttalandena av utrikesministern. 1motionen 1504 påtalas även att försvarsuiredningens resonemang om demultinationella företagens roll inte tagits upp i försvarspropositionen. Demultinationella företagens framväxt och fortsatta utveckling berörs i deninternationella översikten i det första utredningsbetänkandets kapitel 5. Delpekas där bl. a. på de möjligheter dessa företag har att påverka såvälmoderländernas som värdländernas utrikes- och inrikespolitik och på depotentiella konfiiktrisker deras verksamhet kan innebära. Dessa frågeställningarbör enligt utredningens mening uppmärksammas. Iregeringens deklaration om handels- och valutapolitiken vid utrikesdebatten erinrades om den överenskommelse om internationellainvesteringar och multinationella förelag som träffades vid ministermötei . Det viktigaste beslutet avsåg en uppförandekod för demultinationella företagen. Arbetet med att övervaka tillämpningen av koden harnu börjat i . Inom ramen för FN har man börjat utarbeta en världsviduppförandekod för de multinationella företagens verksamhet. deltaraktivt i detta arbete. Moldenna bakgrund utgår utskottet ifrån att även de av försvarsutredningenomnämnda potentiella riskerna för konflikter föranledda av de multinationellaföretagens verksamhet på vederbörligt sätt uppmärksammas av regeringen. Detanförda ger vid handen att, oavsett att skiljaktiga meningar har framkommit omlämplig kostnadsnivå för totalförsvaret , det föreligger en bred och grundläggande uppslutning i vårtland kring säkerhetspolitikens allmänna inriktning liksom om dess mål ochmedel. Huvuddragen av den svenska säkerhetspolitiken har av regering ochriksdag angetts på likartat sätt och utmärks sålunda av enhöggradig kontinuitet. Fastheten hos och enigheten kring FöU 1976/77:13 B 17 utrikespolitikenär av oskattbart värde och bör på allt sätt omhuldas. Medvad utskottet ovan anfört torde ifrågavarande yrkanden i motionerna 1504 och1521 få anses besvarade. Medde preciseringar som ovan angetts tillstyrker utskottet den inriktning avsäkerhetspolitiken som angetts i propositionen. I motionen 1522 föreslås bl. a. att hosregeringen begär att en säkerhetspolitisk utredning tillsätts, som inte ärunderordnad försvarsdepartementet och som använder sig av annoriundastudiemetodik och planeringsunderiag.