bet · G001AU23 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:23' ':::;-. medanledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäUer Regional utveckling jämtemotioner I betänkandet behandlas ur propositionen 1976/77:100 bilaga 17 (industridepartementet) dels avsnittet C. Regional utveckling (s.83792) utom punkterna C 3 och C 4, som prövas av näringsutskottet (NU 1976/77: 36), dels anslaget på kapitalbudgeten V: 10 Rcgionalpolitiskt stöd:Lokaliseringslån (s. 355356). I anslutning till propositionen tar utskottetupp 30 under allmänna motionstiden väckta motioner. Regeringen har efter föredragning av statsrådetAsling föreslagit att skall 1. godkänna vad som förordats omanvändning av det s. k. offert-systemet inom det regionalpolitiska stödet, 2. till Regionalpoliliskt stöd:Bidragsverksamhet för /78 anvisa ett förslagsanslag av , 3. till Särskilda stödåtgärder iglesbygder för /78 anvisa ett reservationsanslag av 33 500 000kr., 4. medge att för budgetåret1977/78 statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital m. m.beviljas med sammanlagt högst , 5. till Regionalpoliliskt stöd:Lokaliseringslån för /78 anvisa ett investeringsanslag av . 1 1976/77. AU 1976/77: 23 2 Motionerna Behandlas i utskottets s. hemst, reserv, p. 1976/77: 161 av () 26 27 I motionen yrkas altriksdagen beslutar att ge regeringen till känna vad i motionenanförts om att temporärt betrakta län som stödområde. 1976/77:162 av () och () 24 22 7 I molionen yrkas attriksdagen uttalar 1. att Boråsregionen även ifortsättningen bör komma i åtnjutande av regionalpoliliskt stöd, 2. att lokaliseringsbidrag utgår iBoråsregionen på samma villkor som inom stödområdet , 3. att förelagsetableringar tillBorås och bör främjas genom s. k. lokaliseringspåverkan. 1976/77:163 av i m. fl. (s) 20 18 Imotionen yrkas att begär att regeringen skapar alternativsysselsättning i den eller de kommuner i som drabbas av den imotionen 1976/77: 88 berörda nedläggningen. Motiveringen till yrkandetåterfinns i motionen 1976/77: 88. 1976/77:221 av m. fl. (s) 25 24 Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer att frågan omsysselsättnings- och näringspolitiska åtgärder för upptas tillskyndsam prövning. 1976/77:297 av m. fl. (l;p) 26 26 1. att uttalar altGolland skall hänföras till inre stödområdet, 2. alt ger regeringentill känna vad som i övrigt anförts i motionen. 1976/77:298 av i m. fl. (s) 25 23 Imolionen yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla om att enutredning tillsälls för en långsiktig planering av näringsliv. 1976/77:301 av i m. fl. (s) 10 4 Imolionen yrkas att uttalar sig för att förutsättningar sometableringsort för ett industricentrum prövas i den fortsatta planeringen avindustricentrasystemets utbyggnad. AU1976/77: 23 3 Behandlas i utskottets yttr. P- 1916/11: 311 av i m. fl. (s) , , 12: . I motionen yrkas att hos, regeringen anhåller omatt styrning av investeringarna genom etableringskontroll införs, vil ket bör ske i samarbete mellan samhället och arbetsmarknadens parter, varvid de fackliga organisationerna skall ges ett reellt in- , . Motiveringentill yrkandet återfinns i motionen 1976/77: 409. 1976/77: 406 av m. fl. (s) 22 21 I motionen yrkas att beslutar aft i skrivelsetill regeringen begära att speciella näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder vidtages i för att upprätthålla sysselsättningeninom industri- och sjöfartssektom samt inom statlig förvaltning ochaffärsverksamhet. 1976/77: 409 av i m. fl. (s) -26 . I motionenyrkas att hos regeringen anhåller 1. att kraftfullaåtgärder vidtas för att motverka nedläggning av företag i och Kalmarlän samt på , 2. att regeringenmedverkar till alt industriinvesteringarna snabbt ökas i län och påGotland, , , 3. att åtgärdersnarast vidtas för lokalisering av statlig verksamhet till regionen, 4. att regeringentillser att av beslutad utlokalisering , . av vissa delar avteleverket till fullföljs. Yrkandet 5i motionen behandlas av utbildningsutskottet. .; 1976/77: 410 av m. fl. (s) 17' --15 I motionen yrkas att hos regeringen begär attsyssel sättningsutredningen startar en försöksverksamhet att pågå inom kommunerna i i syf te att klarlägga vilka extra åtgärder söm éffordiräs för att dels v höja den mycket låga yrkesverksamheten bland kvinnor iriom de utpräglade glesbygdsområdena, dels motverka ytterligare utflytt- ; ning av ungdomar. : i;: i : ; : . ;v ;../:. 1976/77: 534 av herrar Elmstedt (c) och Peteison i,(c) 26. . ,27, I motionenyrkas att hos regeringen begär att Blcr . kinge läntemporärt omfattas av, de bestämmelser som gäller inom , . ,,.,;% stödområdet. ,, - ; ., : AU 1976/77: 23 4 ' '' ' ' Behandlas i utskottets ' '"' yttr. '.',... 1976/77:535 av . (s) . Imotionen yrkas att hos regeriiigen begär att kraftfulla åtgärdervidtas för att trygga sysselsättningen i . 1976/77: 546 av m. fl. (s) I motionenyrkas att 23. godkänner de villkor somangetts beträffande handläggning ' 16 l4 4 m. m. som angetts i motionen i' vad gällerindustrihus som uppförts med statligt stöd, 24. godkärmer vad som i motionenanförts angående ramar för 8 1 . ,1 planeringen av verksamheten i länen för tident. o. m. . Motionenbehandlas beträffande yrkandena 122 samt 2527 i andra sammanhang. 1976/77:545av m. fl. (s) 11 5 Imotionen yrkas att beslutar att som sin mening uttala, att ettindustricentrum bör inrättas i Ange kommun. 1976/77:560 av i m. fl. (s) 29 29 1motionen yrkas att beslutar hös regeringen anhålla att en utredningtillsätts med uppgift att lägga fram förslag som motverkar utvecklingen mot enallt ensidigare arbetsmarknad i . 1976/77:887 av lii. (s) 13 10 Imotionen yrkas att som sin meniiig uttalar att regeringen vid samrådgällande företags nyetablering eller utlokalisering medverkar till att endifferentiering av näringslivet på bruksorter åstadkoms. 1976/77:888av m.fl. (s) ....... , 13. I motionen yrkas ...,;:; 1. att riksdagenbeslutar att styrelsérepresentation införs i företag som fårlokaliseringsmedel, , . 2. attriksdagen hos regeringen begär: att förslag skytidsamt fö reläggs om styrelserepresentation i företag som får lokaliseringsmedel. 1976/77:890 av herrar Hagér (vpk) och (vpk) ' 22 20 Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om förslagtill statlig miljövänlig industrisatsning i norra och kompletterandeproduktion till Uddevallavarvet. AU 1976/77: 23 Behandlasi utskottets yttr. 1976/77:893 av m. fl. (s) 9.1 Imotionen yrkas att uttalar sig för att regeringen i anvisningar tilldet fortsatta planeringsarbetet anger ett befolkningstal för år1985 till mellan 740 000 oeh 770 000 invånare. 1976/77:902 av i m. fl. (s) 28 28 I motionen yrkas attriksdagen begär att regeringen föranstaltar . om ensysselsättningsplanering i enlighet med vad som anförs i . motionen. 1976/77:903 av i (fp) 30 30 Imotionen yrkas att uttalar att den framtida lokaliseringen avstatlig verksamhet i i första hand bör ske tiU kommuner påSödertörn. 1976/77:910 av m. fl. (s) 29 31 Imotionen; yrkas att beslutar att ge. regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av sysselsättningsskapande åtgärder i Norrtäljekommun. 1976/77:976 av herrar () och Schött (m) 26 . Imotionen yrkas att uttalar vad som berörts i motio nen om särskilda åtgärder i syfte att öka sysselsättningen på Got- ,, land. 1976/77:1261 av i (s) 11 Imotionen yrkas att beslutar att hos,regeringen be-, gära attsysselsättningsutrediungen genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att komma medförslag som syftar till att ge kommuner som i rikets intresse ålagts särskildauppgifter som turistområde kompensation i form av särskilda regionalpolitiskastödåtgärder. 1976/77:1262 av m. fl. (s) 21 19 1. att beslutar att geregeringen till känna vad som anförts i denna motion, 2. att hos regeringenanhåller om redovisning av re- . geringens ställningstaganden tilllänsprogrammet för . och därvid anger vilka insatser regeringen ärberedd att göra för att förverkliga detregionalpolitiska målet när det gäller befolk-. ning och sysselsättning. AU 1976/77: 23 6 Behandlasi utskottets yttr. P- 1976/77: 1264 av iUlfsbyn (c) 15 12,13 Imotionen yrkas att hos regeringen begär att statligt bidrag föruppförande av industrilokaler för uthyrning efter regeringens prövning kanmedges kommuner inom såväl det inre som det allmänna stödområdet. 1976/77:1265 av herrar i (fp) och i 24 22 7 (fp) . Imotionen yrkas att uttalar att bör bli föremål förökade regionalpoliiiska insatser. 1976/77:1266 av i Stenkyrka (c) 16 12 Imotionen yrkas att beslutar att den i bildgetpropositionenföreslagna möjligheten alt i vissa fall ge statligt stöd till kommuner i detinre stödområdet för att man skäll kunna uppföra industrilokaler för uthyrningäven skall gälla . 1976/77:1268 av herrar Hagel (vpk) och (vpk) 22 21 I motionen yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer 1. att den vidtar snabbaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att garantera kvinnorna ökadsysselsättning, 2. att den vidtararbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapa en jämnare könsfördelning päarbetsmarknaden och breddar kvinnornas yrkesområden utanför arbetsområden medtraditionell kvinnlig könsrollsanknytning, 3. att den med konkreta åtgärdermotverkar nedläggningstendensen inom lättindustrin i , 4. att den med statliga eUer andramedel skapar ersättningsindustrier inom för att kompensera dearbetstillfällen som går förlorade genom nedläggning och rationalisering, 5. att den med statliga styrmedelförmår Electrolux-Facit att återta nedläggningsbeslutet eller på annat sätt taansvar för de uppsagda, så att de får arbete inom . tog ställning till länsplanering1974 (prop. 1975/76: 211, AU 1976/77:7, rskr 1976/77:-79). Beslutet innebar attregionalpolitiken skall ges en delvis ny inriktning. betänkande som godkändies av anfördes bl. a,att regionalpolitiken bör få en mer decentralistisk inrikt- AU 1976/77: 23 7 ning.Politiken bör förstärkas så att människor i olika landsdelar ges allsidigsysselsättning och service samt en god miljö. Bebyggelsen i glesbygden ochmindre tätorter bör underlättas. Strävan bör vara att med olikaregionalpolitiska åtgärder inom länen tillgodose bygder och orter med ennegaliv utveckling så att det skapas en bättre inomregional balans. Detregionalpolitiska stödet bör utformas så att det i ökad grad tar hänsyn tillsysselsättningseffekten. Geografiskt indelade stödområden har visat sig vara enotillräcklig metod för att styra det regionalpolitiska slödel. Ett meraflexibelt system som knyter an till även andra kriterier bör utredas. Vidareangav utskottet att nya överväganden bör göras om principerna för ochutformningen av den regionala strukturen. Ortsklassificeringssystemet börutvärderas och alternativa möjligheter för ett ortssystem prövas. Ceniralauppgifter beträffande den regionala planeringen bör föras över på landstingen. Riksdagsbeslutetinnebar vidare att med vissa preciseringar befolkningsramar för länenfastställdes för samt att vissa justeringar gjordes i ortsplanen.Riksdagen begärde dessutom en utvärdering av ortsplansystemet mot bakgrund avbehovet av en grundläggande bedömning av ortsplanens framtida roll. Riksdagensbeslut har föranlett regeringen alt utfärda förordningen (1977: 2) om ändring icirkuläret (1973: 24) till statsmyndigheterna om iakttagande av beslutet av denregionala utvecklingen. Vidare har regeringen utfärdat förordningen (1977: 88)om länsplanering. Enligt denna skall länsplaneringen genomföras dels somfullständig planering i regel , dels som en årlig uppföljning ochutvärdering av den fullständiga planeringen. Den årliga redovisningen skall iform av en rapport lämnas till regeringen. Den första redovisningen skalllämnas . Regeringenhar givit länsstyrelserna föreskrifter och riktlinjer förfullföljande av länsplanering 1974. Utöver dessa generella anvisningar kommerregeringen att ge länen särskilda synpunkter på planeringens inriktning. Beslutom den fortsatta regionalpoliiiska stödverksamheten avses bli fattat våren1978. (A 1974: 02) har genomtilläggsdirektiv fått i uppdrag att se över formerna för det regionalpolitiskastödet efter utgången av /78. I tilläggsdirektiven framhållsbl. a. att en utgångspunkt för utredningsarbetet bör vara beslut medanledning av prop. 1975/76: 211 om samordnad sysselsättnings- ochregionalpolitik (AU 1976/77: 7, rskr 1976/77: 79). En annan utgångspunkt skallvara att de nuvarande stödformerna iiven bildar stommen iverksamheten. Bland de frågor som utredningen särskilt skall behandla ärindelningen i stödområden samt avvägningen mellan stöd som inriktas påkapitalkostnader resp. personalkostnader. AU1976/77: 23 8 Som tidigare redovisats fattaderiksdagen beslut om de befolkningsramar i länen för som skallligga till grund för planeringen. Ramarna, som återges i det följande, stämmeröverens med vad som föreslogs av den socialdemokratiska regeringen ipropositionen 1975/76: 211. Befolkningsramarför planeringeit i länen Invånare i tusental gjorde dessutom följande preciseringar för deolika länen (AU 1976/77: 7): Planeringen skall i fråga omStockholms, samt Göteborgs-och län inriktas primärt på de undredelarna av planeringsramarna. I fråga om , , ,Västernorr lands, , och samt Gotlandslän skall planeringen inriktas primärt på de övre delarna av planeringsramarna.Beträffande övriga län skall planeringen inriktas primärt på, mellandelen avplaneringsramarna. I den socialdemokratiskaparlimolionen 543 tar man upp frågan om utformningen av befolkningsram.arna.Motionärerna synes uppfatla, riksdagsuttalandena om planering primärt efterviss del av resp. ram. AU 1976/77: 23 9 somövergång till ett system med fasta befolkningstal (nedre, övre resp. medeltaleti de angivna ramarna). Konsekvenserna blir, enligt motionärerna,anmärkningsvärda. För fordras sålunda en nettoutflyttning för attbalansera den befolkningstillväxt som uppkommer genom ökning av antalet födda,medan skogslänen skall planera för en ökning med hela 85 000 invånare. Imotionen begärs att skall "undanröja de problem som skapadesgenom att fasta befolkningstal infördes i den regionala planeringen och återgekommuner och länsorgan den handlingsfrihet som förutsattes i detsocialdemokratiska förslaget". m. fl. (s) vänder sig imotionen 893 mot uttalandet om planeringen i efter nedre delen avramen 740 000770 000 invånare och vill alt skall begära att regeringenanger ett befolkningstal för länet till mellan de angivna invånarantalen. Bådamotionerna bygger enligt utskottets mening på en missuppfattning av riksdagensbeslut om befolkningsramarna. beslut innebär alt de befolkningsramarsom återges i tabellen ovan gäller i sin helhet för samtliga län. Att riksdagengivit anvisningar om vilken del av ramarna som / första hand primärt skallligga till grund för planeringen innebär inte att tekniken med ramarövergivits. Metoden att ge sådana preciserade anvisningar använde f.ö. även för planeringen i skogslänen och är alltså inte någonprincipiell nyhet. Att beslut har den här återgivnainnebörden framgår bl. a. av den av regeringen utfärdade förordningen, SFS1977: 2. Enligt denna förordning gäller dessutom att statliga myndigheter, somi sin planering har att utgå från de angivna befolkningsramarna, skall hålla enplaneringsberedskap för att möta de problem som uppstår om utvecklingen skullekomma att avvika väsentligt från vad som antagits. Till detta kommer altutskottet i betänkandet 1976/77: 7 betonade att det i samband medfastställandet av de regionalpolitiska medel som skall gälla efter den 1 juli1978 kan bli aktuellt att justera planeringstalen för länen. Avvad utskottet anfört framgår att riksdagsbeslutet beträffande befolkningsramarnainnebär tillräcklig flexibilitet och inle en låsning av det slag som påstås iden socialdemokratiska partimotionen. Yrkandet i motionen bör därför avslås. Avdet anförda framgår också att det inte finns skäl alt bifalla motionen av herrHolmqvist m. fl. (s). Ett bifall till denna skulle f. ö. innebära en övergånglill ett fast befolkningstal för , vilket skulle strida mot båderiksdagsbeslutet och intentionerna i den socialdemokratiska parlimolionen. För femårsperioden /741977/78 gäller enbeslutsram om 4 000 milj. kr. för det regionalpolitiska stödet. Inom denna ramhar beräknats AU 1976/77: 23 för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, 2 650 milj. kr. förlokaliseringslån, 325 milj. kr. för utbildnings- och introduktionsstöd, 150milj. för sysselsältningsslöd samt 25 milj. kr. för bidrag tillNorrlandsfonden. Dessutom får tas i anspråk outnyttjat utrymme av debeslutsramar som var fastställda för treårsperioden /711972/73. Ä andrasidan skall beslutsramen också inrymma kostnaderna för pågåendeförsöksverksamhet med statliga industricentra. Iproposilionen anses det f. n. inte vara aktuellt att vidga beslutsramen.Däremot föreslås alt försök med ett s. k. offertsystem skall inrymmas i ramen. Offertsystemetbehandlades i samband med statsmakternas beslut att bilda StatsföretagAB. Systemet innebär att man från detta företag eller från kooperativa ellerprivata företag begär offert på angelägna projekt för vilka de reguljäraregionalpolitiska stödformerna inte bedöms vara tillräckliga för atl projektenskall komma till stånd. I propositionen föreslås att försök med denna metodskall göras dels för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna i Norrbottenslän, dels för att främja nyetableringar i skogslänens inre delar. Verksamhetenär tänkt alt bedrivas inom en ram av 40 milj. kr., som skall avräknas motgällande delram för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån. Som förutsätts i propositionen bör resultaten av försöksverksamhetenutvärderas och redovisas. Propositionensberäkning av anslagsbehovet för Regionalpoliliskt stöd: Bidragsverksamhetframgår av nedanstående sammanställning. -t- 500 000 Utbildningsstöd 1 Introduktionsstöd J -2 000 000 -2 000 000 -5 000 000 -5 000 000 garanti för län i lokali- kapital m. m. -6 500 000 -6 050 000 Utskottet lämnar utan erinran vad som anförts ipropositionen beträffande anslaget och dess användning. Frånanslaget lämnas bidrag till Stiftelsen Industricentras förvaltningskostnader. Denfortsatta utbyggnaden av industricentra behandlas i två motioner, I motionen301 av i m. fl. (s) begärs att Tors- AU1976/77: 23 II bysförutsättningar som etableringsort skall prövas i den fortsatta planeringen avverksamheten. m. fl. (s) yrkar i motionen 545 att riksdagenskall uttala sig för att ett industricentrum inrättas i Ange. Riksdagenfattade beslut om den fortsatta utbyggnaden av statligaindustricentra (prop. 1975/76: 185, InU 43, rskr 369). I det sammanhangetprövades möjligheterna att förlägga industricentra till ett antal orter ilandet, däribland och Ange. Beslutet innebar att pågåendeförsöksverksamhet med anläggningarna i och skulle utvidgasmed två nya centra, lokaliserade till resp. . Därutöverbeslöts, på förslag av inrikesutskottet, att prioritet i nästa etapp skulle gesåt Ange och . Regeringen har i enlighet med beslutuppdragit åt stiftelsen att planera nya industricentra i och Haparandasaml ytterligare lokaler vid de redan befintliga anläggningarna i ochLycksele. Utskottetkan inte finna att har skäl att ompröva sitt fattadebeslut om den fortsatta verksamheten med industricentra och avstyrker därförmotionerna 301 och 545. Utskottetåterkommer till frågan om statligt stöd till kommunala industrilokaler underavsnittet om stödåtgärder i glesbygder. TillRegiotialpolitiskt stöd: Lokaliseringslån föreslås i proposilionen ettoförändrat anslag av 600 milj. kr. Utskottet biträder förslaget och har inteheller någon erinran mot att ramen för statlig garanti för lån i lokaliseringssyftevidgas från 25 lill 30 milj. kr. med hänsyn till att statliga garantier numerakan ges för lån såväl till rörelsekapital som till marknadsföringsåtgärder. Huvuddelenav det regionalpoliiiska stödet styrs till det allmänna stödområdet samt tillgränsområdet till det området, den s. k. grå zonen. 1 AU 1976/77: 7, s. 2628redovisas hur lokaliseringsstödet har fördelals i riket. I propositionen1976/77: 95, bilaga 2, föreslås alt kommuner utanför dessa områden för visstid skall kunna ingå i den grå zonen om särskilt svårlösta sysselsättningsproblemföreligger. Utskottet har tillstyrkt delta förslag i betänkandet AU 1976/77:26. i delta avsnitt tar utskottet upp enmotion, 1261 av i (s), som rör regiotialpolitiskt stödi områden till vilka på grimd av riksintressen s. k. miljöstörande industrierinte får lokaliseras. Motionären pekar på de s. k. obrutna kusterna och nämnersärskilt skärgårdsområdena i norra län och i sydöstra . Imolionen yrkas att skall begära att sysselsäiiningsulredningen skallfå tilläggsdirektiv som syftar till att särskilda regionalpoliiiskastödåtgärder skall kunna sältas in som kompensation för uteblivna möjligheteralt bygga ut tyngre industri. Sysselsätlningsutredningenhar, som nämns i motionen, fått i upp- AU 1976/77: 23 12 dragatt se över de former för det regionalpolitiska stödet som skall gälla efterutgången av /78. En utgångspunkt skall därvid vara riksdagensbeslut med anledning av propositionen 1975/76: 211. ,som behandlade propositionen, förutsatte att utredningen skulle redovisa hurett system som bygger på även andra kriterier än enbart geografiskaavgränsningar (stödområden) kan utformas. uppfattning är förhållanden av det slag som las upp i molionen enfaktor som skall vägas in vid prövning av regionalpolitiska stödåtgärder.Utskottet räknar med alt frågan kommer att behandlas inom ramen försysselsättningsulredningens arbete med de regionalpolitiska medlen, ochmotionen synes därför inte behöva föranleda någon åtgärd. Samhälletsinflytande över företagens etableringar m. m. Mot bakgrund av den regionala utvecklingen iKalmar, och yrkar i m. fl. (s) imotionen 311 att etableringskontroll skall införas för att styra företagensinvesteringar. Genom en sådan kontroll skall inflytande tillförsäkras samhälletoch de fackliga organisationerna. Fråganom någon form av elableringskontroll behandlades av utredningen omregionalpolitiska styrmedel i betänkandet SOU 1974: 82. I propositionen1975/76: 211 lades inte fram något förslag på grundval av utredningensbetänkande. I stället introducerades ett nytt system för lokaliseringspåverkan,som bygger på en överenskommelse med industriförbund.Överenskommelsen innebär att de 170 största industriföretagen skall informeraen delegation so.m är knuten till regeringens kansli om sinainvesteringsplaner. På detta sätt skall det skapas bättre möjligheter attpåverka företagen att förlägga sina investeringar till sådana orter som harallvarliga sysselsättningsproblem. Det har förutsatts all systemet skall kunnabyggas ut till att omfatta även kooperativa produktionsförelag samt företag inomservice och handel. Genomförslaget om lokaliseringspåverkan fördes frågan om lagstiftning omelableringskontroll t. v. åt sidan. I propositionen uttalades emellertid atlom det nya systemet skulle visa sig otillräckligt borde starkare styrmedel iform av etableringskontroll kunna tillgripas. Skiss till en sådan lagstiftninglades också fram. (AU 1976/77: 7) godtog propositionen beträffande lokaliseringspåverkan ochuttalade att det för dagen inte fanns anledning alt ta ställning till behovetav lagstiftning och hur en sådan borde utformas om frågan blev aktuell.Representanterna i utskottet för socialdemokraterna reserverade sig till förmånför de i propositionen angivna riktlinjerna för en lagstiftning, om en sådanbefanns erforderlig. följde utskottet i sitt fattadebeslut. AU 1976/77: 23 13 Enligt utskottets uppfattning finns det inte skälför att nu ompröva sitt gjorda ställningstagande. Utskottetavstyrker därför motionen 311. Idetta sammanhang tar utskottet upp molionen 887 av m. fl. (s).I motionen yrkas mot bakgrund av förhållandena i att riksdagenskall uttala att regeringen vid samråd om företags nyetablering ellerutlokalisering medverkar till att differentiera näringslivet på bruksorter. Utskottetvill för sin del framhålla alt ett av de primära målen för denregionalpolitiska stödverksamheten är att åstadkomma differentierade arbetsmarknader.För länsstyrelser och andra organ som arbetar med regionalpolitiska frågor ärdetta ett ständigt aktuellt problem, som kontinuerligt bearbetas.