bet · G001KU44 · 1976-12-31 00:00:00 — I omedelbar anslutning tilldenna anmälan gav statsministern till känna alt enighet nåtts mellancenterpartiet, och moderata samlingspartiet om att bilda regeringoch att dess politik skulle grundas på de riktlinjer somangavs i den regeringsdeklaration statsministern nu läste upp. Statsministerns anmälanlades till handlingarna. Regeringsskifteskonseljen hade ursprungligenutsatts till k]. 11.30 men tidpunkten ändrades till , varigenom vanns en bättre tidsmässig samordning med den presskonferenssom den nya regeringen gav i . Förförfarandet vid regeringsskifteskonseljen hade rättschefen i statsrådsberedningenupprättat bifogade promemoria (underbilaga 6). Vid konseljen lämnadetalmannen bilagda redogörelse (underbilaga 7). KU 1976/77:44 B 7 Underbilaga1 till bilaga 2 Jag begär härmed att bli entledigad frånbefattningen som statsminister. KU 1976/77:44 B 8 Underbilaga 2 till bilaga 2 Till Statsministern och övriga statsråd Statsministern har till migöverlämnat en skrivelse med begäran om entledigande. I anledning därav och medstöd av bestämmelserna i 6 kap. 6 och 7 5;5; regeringsformen entledigar jagstatsministern och övriga statsråd. Jag erinrar om stadgandet i 8 ! ; i sammakapitel: Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppehåller de sinabefattningar till dess ny regering har tillträtt. KU1976/77:44 B 9 Underbilaga3 till bilaga 2 Förslag om ny statsminister .Sedanstatsminister begärt att bli entledigad från sinbefattning har jag beviljat honom och övriga statsråd entledigande.Enligt regeringsformen ankommer det på mig att för godkännandeavgiva förslag om ny statsminister. Efter samråd med företrädare för varjepartigrupp inom och överläggning med vice talmännen får jag härmedföreslå att till ny statsminister utse . KU 1976/77:44 BIO Underbilaga4 till bilaga 2 Anföranden vid prövning av förslag om ny statsminister HerrSVANBERG (s): Valresultatet medför en borgerlig majoritet i . Densocialdemokratiska riksdagsgruppen finner det mot denna bakgmnd naturligt atten borgerlig regering bildas och att till statsminister utses den varom deborgerliga partierna kan enas. Denna gruppens uppfattning har framförts tilltalmannen. Mot denna bakgrund har gruppen övervägt att avstå i omröstningen omtalmannens föreliggande förslag. Iförarbetena till den nya grundlagen, i propositionen 1973:90, står dockföljande: "Det är emellertid tydligt alt ställningstaganderealiter kommer att gälla inte bara vem som skall bli statsminister utan också- och framför allt - regeringens partimässiga sammansättning och dess program istort." Inga invändningar har iriksdagen rests mot detta. Attavstå från att rösta skulle med denna skrivning som utgångspunkt innebära attgruppen ställer sig neutral till ett borgerligt regeringsprogram. Det kommer visjälvfallet inte alt göra. Därför har vi beslutat att rösta nej till talmannensförslag. Jag föreslår därmed ocksåatt rösträkning sker. HerrHERMANSSON (vpk). Även vpk-gruppen kommer att rösta nej till talmannens förslag.Innebörden i den ordning som regeringsformen föreskriver för utseende avstatsminister måste rimligen vara att i sak har att ta ställning tillden politik den till statsminister föreslagne kan väntas föra. I och för sighade det varit rimligare att statsministerkandidaten för presenteradesitt förslag till regeringsprogram innan omröstningen skedde, men därom finns ingetutsagt i regeringsformen. Den omröstning som riskdagen nu står inför är alltsåi grunden en omröstning för eller mot ett borgeriigt regeringsprogram och intefrämst för eller mot en viss person. Att rösta nej är därför för vpk-gruppendet självklara. Jagvill tillägga att del i och för sig inte alls är självklart alt en borgerligsamlingsregering måste bli resultatet av valulslaget. Grundvalen för enfortsatt socialdemokratisk regering har ryckts undan, men därav följer inte atten borgerlig samlingsregering är alternativet. Att regeringsbildaren utgår urdet största borgerliga partiet är heller inte självklart. prövningav talmannens förslag avgör dock denna fråga. Jag vill ernellertid erinra omregeringsformens föreskrift att talmannen, om hans förslag förkastas, tregånger kan återkomma med nya förslag till statsminister innan extra val till KU 1976/77:44 Bil Under valrörelsen har det från de båda borgerligamiltenpartiernas sida framhållits att en eventuell borgerlig regering skullegrundas påmittenpolilik. Både urdenna och uren rad andra synpunkter hade delenligt vpk-gruppens mening varit riktigt alt företrädare för det moderatasamlingspartiet icke utses till ministerposter. KU 1976/77:44 B 12 Underbilaga5 till bilaga 2 Sedan denna dag godkänt mitt förslag omny statsminister förordnar jag enligt 6 kap. 4 § regeringsformenriksdagsledamoten alt vara statsminister. 5Riksdagen 1976/77. KU 1976/77:44 B 13 Underbilaga6 till bilaga 2 Förfarandet vidkonseljen (regeringsskifteskonseljen) Hans Maj:l Konungen ärordförande vid konseljen (5 kap. 1 § regeringsformen). De avgående statsråden deltarinte i konseljen. Vid konseljen förs protokollenligt vanliga regler [se förordningen (1975:1) om protokoll och expeditioner iregeringsärenden m. Konseljens inledande del äroffentlig. Under denna del (avsnitt II p. 1-7) står konseljsalensdörrar öppna. Talmannen och statsråden samlasi konseljsalen. Statsråden ställer sig vid sina platser vid konseljbordet(namnskyltar finns vid platserna) - se vidare punkten 4. där principerna förplaceringen anges. Hans Maj:t Konungen kommer in ikonseljsalen och hälsar på talmannen och statsministem. Hans Maj:l Konungen går runtbordet och hälsar på statsråden som därvid presenteras av statsministern. Hans Maj:l Konungen, talmannenoch statsråden sätter sig vid konseljbordet. Hans Maj:t Konungen sättersig vid bordets, från dörren sett, övre talmannen sätter sigtill höger om Hans Maj:l Konungen, statsministern sätter sigt i 11 vänster om Hans Maj:t Konungen, statsrådet sig t i 11 höger om talmannen och statsrådet till vänster omstatsministern, övriga statsråd sätier bordet i ordning efter ålder, dvs. levnadsåren äldstastatsrådet till höger om statsrådet , det till levnadsåren näst äldsta tillvänster om statsrådet osv, (7 kap. KU 1976/77:44 B 14 8§ regeringsformen). Skulle två eller fiera av de statsråd, som avses , varafödda avgör födelsetiden det året företrädet mellan dem.' Hans Maj:t Konungen öppnarkonseljen och hälsar de närvarande välkomna. Talmannen redogör för den iregeringsformen 6 kap. 2-4 §§ fastlagda proceduren vid utseende avstatsminister och för det förslag som han har lagt fram samt beslutmed anledning av detta. Hans Maj:t Konungen konstateraratt regeringsskifte enligt 6 kap. 4 § regeringsformen nu har skett. Med Hans Maj:t Konungens konstaterande är den"öppna" delen av konseljen avslutad. Talmannen samt ev. närvarandeallmänhet avlägsnar sig. Dörrarna till konseljsalen stängs. Statsministern redogör förinnehållet i den regeringsdeklaration som han tidigare har lämnat iriksdagen. Ev. ytteriigare ärenden. Hans Maj:t Konungenförklarar konseljen avslutad. 'Det fömtsätts att samma placeringsprincip skall gälla såväl vid följandekonseljer som vid regeringssammanträdena. KU 1916/11:44 B 15 Underbilaga7 till bilaga 2 Sedan statsminister begärtatt bli entledigad från sin befattning beviljade jag honom och övrigastatsråd entledigande. Eftersamråd med företrädare för varje partigmpp inom och överiäggning medvice talmännen föreslog jag att till ny statsministerutse . Detta förslag godkändes av , och jaghar på vägnar utfärdat förordnande för den nye statsministern, som anmält de av honom utsedda statsråden för . Nugällande förordnanden enligt 7 kap. 5 § RF . Asling (c) () "som ansvarig församordningen av nordiska samarbetsfrågor föredra de ärenden som omfattas av dei regleringsbrev upptagna anslagen A 5 kostnader förnordiskt samarbete och A 6 Nordiska ministerrådssekretariatet" 1. ungdomsorganisationersverksamhet och därmed sammanhängande frågor 1. expropriationoch förköp av fast egendom. 2. fastighetsbildning,inbegripet äganderättsutredning och legalisering. 3. gemensamhetsanläggningar,samfällig-heter och ledningsrätt. 4. allmännavatten- och avloppsanläggningar. 1. den allmänna hälsovården. 2. handikappvårdoch rehabilitering. 3. sjukvårdsväsendel,inbegripet frågorom utövning av lakar- och tandläkaryrkena och frågor omrättsmedicinska och rättspsykiatriska undersökningar, samt apoteksväsendet utrikeshandeln med undantag av samfärd-selfrågor 2. teknisk forskning och utveckling provning, kontroll och standardisering 1. hyra och hyresreglering 2. förvärv och förvaltning av hyresfas tighet KU 1976/77:44 B 18 ändrades den 25 november1976. delades då i två departement - ekonomi- (E) ochbudgetdepartementen (B).' Enligt 7 kap. 1 § RF skall för beredning avregeringsärenden finnas ett regeringskansli. I detta skall ingå departement förskilda verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen ochstatsministern utser bland statsråden chefer för departementen. Vilkadepartement som finns, ärendefördelningen mellan dessa m. m. framgår avdepartementsförordningen (1963:214, senast omtryckt 1976:1052). Inom ekonomidepartementet utarbetas de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken och den principiella inriktningen avfinans- och kreditpolitiska åtgärder. Redovisningen av dessa sker främst ifinansplanerna. Ekonomidepartementet svarar också för utarbetande avlångtidsutredningarna och för förslag till förändringar av kapitalmarknadensorganisation. Enannan uppgift för ekonomidepartementet är att i samarbete med andra departementbedöma de samhällsekonomiska effekterna av olika beslutade och planeradeåtgärder samt att klarlägga åtgärdernas konsekvenser för övergripandesamhällsekonomiska mål. Departementet svarar vidare för internationellt ekonomisktsamarbete, omfattande även det finansiella och valulapolitiska området. Idepartementets verksamhet ingår även att bereda frågor som rör den statligastatistikproduktionen, bank- och försäkringsväsendet, fondbörsen, myntväsendetm. Departementetär organiserat på fem sakenheter (se figur 1). En av dessa bereder frågor somgäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken på kort sikt. Enheten förfinanspolitik utför inkomstberäkningar, analyser av inkomstfördelningsfrågorsamt skatte- och transfereringssystemets effekter, m. m. Inom en särskild enhetbereds frågor om riktlinjerna för den ekonomiska politiken rörandesamhällsutvecklingen på . Den internationella enheten följer löpandeden internationella ekonomiska 'ändrades förkortningen för från B till Bo KU 1976/77:44 B 19 utvecklingenoch deltar i internationellt förhandlingsarbete. Bank- och försäkringsenheten,som överförts från , bereder ärenden i fråga om lagstiftningom bank- och försäkringsväsendet samt i kredit- och valutapolitiska frågor m.m. Dessutom finns en särskild arbets-gmpp som under chefskap avexpeditionschefen/rättschefen bl. a. handlägger administrativa ärenden,ekonomidepartementets avsnitt i budgetpropositionen och ärenden som rör denstatliga statistikproduktionen. Idepartementet finns slutligen ett samordningskansli som svarar för kontaktenmed motsvarande organ i statsrådsberedningen och i . Chefstjänstemänneni ekonomidepartementet är en statssekreterare, en planeringschef och enexpeditionschef/rättschef som statssekreterare och planeringschefhar överförts från . För expeditionschefen/rättschefenföreslås i budgetpropositionen (prop. 1976/ 77:100, bilaga 10 s. 5) att enordinarie tjänst inrättas. För cheferna för fyra av de fem sakenheterna harkanslirådstjänster överförts från . Två av dessa har byttsut mot tjänster för departementsråd. För chefen för den femte sakenheten har enkanslirådstjänst inrättats. I övrigt har från finansdpartementet överförts 22tjänster för handläggande personal och åtta tjänster för övrig personal. Femhandläggar- och fem biträdestjänster har inrättats. I samband med bildandet avdepartementet inrättades således sammanlagt 7 handläggartjänster och 5 tjänsterför övrig personal, medan övriga tjänster överfördes från . Enligtförslag i budgetpropositionen /78 skall i departementet finnas 50tjänster, varav 37 avser handläggande personal och 13 övrig personal. Tillekonomidepartementet hör 13 förvaltningsmyndigheter, bl. a. myntverket,, bankinspektionen, försäkringsinspektionen ochkonjunkturinstitutet. Vidare överfördes från niokommittéer. Bland dessa kommittéer återfinns kapitalmarknadsul-redning(Fi 1969:59) och utredningen (Fi 1975:03) om löntagarna och kapitaltillväxten. Huvuddelen av det tidigare finansdepartementetsuppgifter handläggs av det nybildade budgetdepartementet. Departementetsverksamhet avser således främst beredning av frågor om skatteväsendet ochsamordning av alla frågor som rör statens budget. Till departementets verksamhetsområdehör vidare ärenden som gäller skatteutjämningsbidrag till kommunerna och andrakommunalekonomiska frågor, rationalisering och revision inom statsförvaltningensamt presstöd och samhällsinformation. Till budgetdepartementet överfördesäven frågor om arbets- och anställningsvillkor i allmän tjänst samtpersonaladministrativa och personalpolitiska frågor för statligt anställda. KU 1976/77:44 Figur ]:Ekonomidepartementets organisation Bank- och försäkrings-enhet (3) Snhet för finanspolitik (r) Lånsiktsenheten (L) Kortsikts-enheten(k) Internationellaenheten (I) adn, ärenden, dep.huvudtitel, statl, Ärenden rörande tullar och tullväsendet har den 1februari 1977 överförts till verksamhetsområde. framgår av figur 2. I departementet finns en budgetavdelning, sombereder de på departementet ankommande frågor om den ekonomiska politiken, somi första hand rör resursfördelning m. m. Vidare svarar budgetavdelningen bl. a.för frågor om budgetregleringen i allmänhet. Dämtöver finns tio arbetsenheterför följande sakområden: 1. administrativa ärenden, 2. ärenden om kommunala lån ochfonder samt skatteutjämning, 3. frågor om företagsbeskattning,taxeringskontroll, m. m., 4. frågor om direkt beskattning iövrigt (företrädesvis fysiska personers beskattning), folkbokföring ochuppbörd, avstående av statsverkets fordran, m. m., 5. frågor omdubbelbeskattningsavtal, m. m. 6. frågor om arvs- och gåvoskatt,indirekt beskattning, alkohollagstiftning, m. m., 7. frågor om löner, 8. frågor om pensionsförmåner, m.m. 9. inflytandefrågor, m. m., KU 1976/77:44 B 21 10. frågor om personaladministrativ utveckling ochorganisation, omloka-lisering, personalutbildning m. m. 1departementet finns vidare ett statistiskt sekretariat, som biträder inomdepartementet och dess kommittéer med statistiska uppgifter, ett rättssekretariatför rättsfrågor rörande arbetstagare i allmän tjänst m. m. och en sektion förskälighetsfrågor inom löneområdet. Gemensambeteckning för de arbetsenheter, som nämnts ovan under punkterna 7-10, samt förrättssekretariatet och sektionen för skälighetsfrågor inom löneområdet ärpersonalenheterna. Tilldepartementet räknas också departementens organisationsavdelning (OA) som ärett gemensamt organ för samtliga departement inom (ej medi figur 2). Chefstjänstemäni budgetdepartementet är två statssekreterare, två expeditionschefer, tvårättschefer och en budgetchef Den ene av expeditionscheferna och rättschefernahar sina arbetsuppgifter inom personalenheternas sakområden. Som tidigare nämntsöverfördes en av båda statssekreterartjänster tillekonomidepartementet. Som ersättning inrättades därför en ny tjänst somstatssekreterare för de löne- och personalfrågor samt medbestämmandefrågor somrör de statligt anställda. Tjänsten föreslås i budgetpropositionen (prop.1976/77:100, bilaga 11, s. 11) bli ordinarie. /78 föreslås det totala antalet tjänster i budgetdepartementet(inklusive departementens organisationsavdelning) bli 177. Härav utgör 113tjänster för handläggande personal och 64 för övrig personal. Motsvarandesiffror för del var för /77 205, 134 resp.71. Tillbudgetdepartementet hör 35 förvaltningsmyndigheter med uppgifter som omfattarbl. a. rationalisering och revision, skatteadministration, lokalförsörjningoch personalfrågor. Flertalet kommittéer inom finansdepartementetsverksamhetsområde (20 kommittéer) överfördes till budgetdepartementet. KU 1976/77:44 Figur2: Budgetdepartementets organisation o -H »3 aii; h :o M M Vh r-l a; « -p Cl, +j . i c '-1 I »(fl tJ T C h Vi * -p « v C0 p. -.c -p k : O ro L-l C B * c: tJ -H O) »C -+3 -U KU 1976/77:44 B 23 PMangående förändringar i kommittéväsendet efter regeringsskiftet den 8 oktober1976 1 denna PM redovisas en undersökning av vissaförändringar som inträffat inom kommittéväsendet undertiden frånregeringsskiftet till och med februari månad 1977.Materialet för undersökningen är kommittéberättelse (Skr 1976/77:103)kompletterad med uppgifter som erhållits från statsrådsberedningen. Iundersökningen har tre typer av förändringar sedan regeringsskiftet karllagts: Nedlagda kommittéer (seunderbilaga 1) Kommittéer som erhållittilläggsdirektiv (underbilaga 2) Förändringar i kommittéernaspersonsammansättning. Attundersöka vilka kommittéer som upphört eller som erhållit tilläggsdirektiv harinte inneburit några problem. Den tredje uppgiften kräver däremot en speciellmetodik för att vara av intresse i detta sammanhang. Denna metodik diskuterasnärmare under avsnitt 3 nedan. Sedan regeringsskiftet har fem kommittéer upphörtutan att ha slutfört sitt arbete. Fyra av dessa kommittéer har ersatts med trenytillsatta kommittéer med andra eller delvis andra direktiv och med förändradpersonsammansättning. Enligt sina direktiv skall sålunda den nytillsattautredningen (Fi 1976:06) om kommunernas ekonomi, som tillkallades enligtregeringens bemyndigande , fullfölja det arbete som harpåbörjats inom kommunalekonomiska utredningen (Fi 1971:08) och 1976 årsskatteuljäm-n i ngs utred ning (Fi 1975:09). Arbetsgruppen (Kn 1976:01) föröversyn av kontakterna mellan medborgare och samhällsorgan har genomregeringens bemyndigande ersatts av en parlamentariskt sammansattutredning i samma ämne. Vidare har utredningen (Kn 1976:04) om vidgadlänsdemokrati ersatt utredningen (Kn 1976:02) om den regionala samhällsplaneringenshuvudmannaskap. som lagts ned är delegationen (Ju 1973:03) för jämställdhetmellan män och kvinnor, vars uppdrag överiämnats till den före regeringsskiftettillsatta kommittén (Ju 1976:08) alt utreda frågor om jämställdhet mellan mänoch kvinnor. Denna kommitté härefter regeringsskiftet förts över frånjustitie- till . KU 1976/77:44 B 24 Av de 276 kommittéer som var verksamma vidregeringsskiftet har 15 erhållit tilläggsdirektiv t. o.m. februari månad 1977(se bilaga 2). Fem av dessa kommittéer hör hemma inom utbildningsdepartementetsområde, två inom vardera justitie-, kommunikations- och budgetdepartementensaml en inom försvars-, jordbruks-, handels- och arbetsmarknadsdepartementen. Som inledningsvis angavs måste i denna del avundersökningen vissa avgränsningar och definitioner göras för alt resultatenskall vara av intresse i detta sammanhang. Fördet första är det uppenbarligen endast intressant att redovisa förändringarnär det gäller ordförande, ledamöter och sakkunniga, inte beträffande experter,sekreterare och annan bilrädespersonal i kommittéerna. Fördet andra bör endast sådana förändringar redovisas som - med tillämpning av påförhand angivna kriterier - kan antas ha en politisk innebörd. Intresset bör dåi första hand riktas mot förordnanden och entlediganden av personer som -såvitt framgår av undersökningsmaterialet - är statsråd, riksdagsledamot,kommunalråd eller landstingsråd, i denna undersökning kallade yrkespolitiker.Som yrkespolitiker betraktas däremot exempelvis inte landshövding som tidigarevarit statsråd. Engrupp av tjänstemän som spelar en framträdande roll inom utredningsväsendet ärstatssekreterarna. 1 samband med regeringsskiftet lämnade samtligastatssekreterare utom kabinettssekreteraren och den ene av de bådastatssekreterarna på UD sina tjänster. Detsamma gällde departementensinformationssekreterare. Härav kan dras slutsatsen att dessa tjänstemäntillsätts huvudsakligen på politiska grunder. Som politiska tjänstemän börockså betraktas tjänstemännen inom riksdagsgruppernas kanslier. Mot bakgrund avdessa uppgifter förefaller det således lämpligt att i denna undersökning ävenredovisa förändringar som berört politiska tjänstemän i angiven mening.Naturiigtvis skulle det vara möjligt att särredovisa dessa förändringar men ettsådant förfaringssätt skulle leda till åtskilliga komplikationer, framför allti resultatredovisningen. Vidanalysen av resultaten har de politiska tjänstemännen förts till två grupper: 1) tjänstemän hos de nuvaranderegeringspartierna 2) tjänstemän hos det förutvaranderegeringspartiet. Ytterligareen fråga av metodiskt slag skall diskuteras. Sedan regeringsskiftethar det i viss utsträckning förekommit personskiften inom kommittéerna, därendast den förordnade eller den entledigade är yrkespolitiker eller politisktjänsteman. Med tillämpning av angivna kriterier skulle då endast enaparten i personbytel redovisas. Detta skulle troligen ge en KU 1976/77:44 B 25 mindreintressant och i vissa fall rent av missvisande bild av förändringens karaktär.Därför omfattar undersökningen alla beslut om förändringar i kommittéernaspersonsammansättning som berör minst en yrkespolitiker eller pohtisktjänsteman. följande redovisningen av undersökningens resultat behandlaspersonförändringarna i två avsnitt. Det första avsnittet gäller utredningsordförandeoch särskilda utredningsmän ("enmansutredningar"), det andraledamöter och sakkunniga. Vid regeringsskiftet var 276 kommittéerverksamma. leddes 69 kommittéer (25 96)av personersom medtillämpningav förut angivna kriterium kan betecknas som yrkespolitiker ellerpolitiska tjänstemän. Två av dessa hade sin politiska hemvist inom något av denuvarande regeringspartierna, medan resterande 67 personer kom från detförutvarande regeringspartiet. Men det bör alltså understrykas att ordförandeeller utredningsmän i tre av fyra statliga kommittéer alltså inte varyrkespolitiker eller politiska tjänstemän. Någonminskning i sistnämnda hänseende har inte kunnat iakttas efterregeringsskiftet. Resultaten av undersökningen tyder på en svag tendensi motsatt riktning: en ökning av andelen kommittéer med "opolitisk"ordförande eller utredningsman. Nio kommittéer, som före regeringsskiftet hadeen ordförande eller motsvarande med anknytning till det socialdemokratiskapartiet, har därefter fått "opolitiska" ordförande. Nettoresultatetav ökningen blir emellertid endast sex på grund av att i ett fall en"opolitisk" ordförande ersatts av en borgeriig yrkespolitiker och itvå fall "opolitiska" ordförande entledigats utan att ersättarehittills utsetts. Somangavs ovan hade före regeringsskiftet 67 kommittéer ordförande ellerutredningsmän med socialdemokratisk anknytning. I drygt hälften av dessakommittéer (35) har ingen förändring inträffat. 116 kommittéer har emellertidden tidigare ordföranden ersatts av en person med politisk hemvist inom denuvarande regeringspartierna. Som framhölls har den socialdemokratiskeordföranden eller utredningsmannen i nio kommittéer ersatts av en"opolitisk" person. I sju fall, slutligen, har den tidigareordföranden entledigats och ej ersatts. Fem av dessa kommittéer har sedermeralagts ned (jfr ovan). Sammanlagt32 uiredningsordförande eller utredningsmän med anknytning till detfömtvarande regeringspartiet har således entledigats från sina uppdrag.Huruvida detta skett på egen begäran eller på annat sätt har inte utretts. Härskall emellertid nämnas att enligt tidningsuppgifter den 30 september 1976begärde elva uiredningsordförande efter samråd med det socialdemokratiskapartiet att bli entledigade. Åtta av dessa lämnade också sedermera sinauppdrag. Ledamöter,sakkunniga. Sedan regeringsskiftet har förändringar, som berört minst enyrkespolitiker eller politisk tjänsteman, ägt rum inom 46 av de 276kommittéerna. Två huvudtyper av förändringar kan urskiljas. KU 1976/77:44 B 26 För det första har inom 20 kommittéer det politiskastyrkeförhållandet förskjutits till de nuvarande regeringspartiernas favör.Denna effekt har uppkommit på olika sätt.