bet · G001KU25 · 1976-12-31 00:00:00 — Utskottettillstyrker sålunda - med det ovan nämnda undantaget - i sak samtliga de ipropositionen föreslagna paragraferna i 6 kap. med de tekniska ändringar ifrämst förtydligande syfte som framgår av bifogade lagförslag (bilaga 1) ochlägger därjämte fram det av skatteutskottet tillstyrkta förslaget lill lag omändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmyndighets utdebitering av skatt (bilaga 34). I detta kapitel, som är indelat i sex paragrafer,finns bestämmelser om s. k. kommunalbesvär och om särskild besvärsnämnd. Genomatt termen "kommunalbesvär" förs in i den nya kommunallagen (irubriken till 7 kap.) markeras att kommunalbesvär är en särskild typ av besvärsom i flera viktiga hänseenden skiljer sig från förvaltningsbesvären. När man iandra författningar än kommunallagarna använder ordet "besvär" avserdella vanligen förvaltningsbesvär. I förvaltningslagen används ordet"överklagande" när både förvaltningsbesvär och kommunalbesvär avses. I propositionens förslag -men inte i kommunallagsulredningens förslag KU 1976/77: 25 86 - omfattarkapitlet även underställning av vissa beslut av fullmäktige. Såsom framgår av det nedanstående föreslär utskottet inga sådana bestämmelser i detta kapitel. Såsomovan har nämnts(s. 79-80) föreslås att den nuvarande underställningskontrollenöver de s. k. fleränsanslagen slopas. I den nya kommunallagen finns det därföringa beslämmelser om underställning av kommunala beslut hos länsstyrelsen.Däremot föresläs i propositionen att de nuvarande bestämmelserna omunderställning av kommunfullmäktiges beslut om hamnavgifter, grundpenningareller sluss-, kanal- eller andra farledsavgifter - i väntan pä resultatetav vissa överväganden inom kommunikationsde partementet rörande hamnutredningens betänkande (SOU 1974:24) Förslag till hamnlag - förs över lill den nya kommunallagen (75 S). Utskottetfår för sin del framhålla följande. förslag innebär att denuvarande bestämmelserna om underställningsskyldighet hos regeringen förde nyssnämnda hamnavgifterna m. m. skall upphävas. haranslutit sig till detta förslag och därför inte utarbetat någon lagtext.Enligt utskottets mening står det inte i särskilt god samklang med de ovanredovisade strävandena att på olika sätt minska underställningsskyldighelen förkommunerna och landstingskommunerna alt behålla detaljbestämmelser av dettaslag i den nya kommunallagen. Innan slutlig ställning tas till bestämmelsernassakliga innehåll bör dock, såsom framhålls i propositionen, avvaktas resultatetav övervägandena inom . Utskotlel har erfarit attproposition kan väntas och anser - under hänvisning till det nuanförda - att bestämmelserna därför bör las in i en särskild paragraf i lagenom införande av kommunallagen och gälla tills vidare (se bilaga 2, 16 ,s). Utskottetsförslag innebär att bestämmelserna om underställning i 7 kap. kan tas borthelt, eftersom återstoden av 75 S i propositionens förslag -om alt beslut somenligt 4 kap. 6 och 7 SS (59 och 60 SS prop.) skall underställas regeringensprövning skall insändas till , som skall överlämna handlingarnamed eget yttrande till regeringen inte behöver tas in i kommunallagen (se SOU 1974:99 s. 355). 1den allmänna motiveringen (s. 40-41) har utskottet framfört vissa synpunkterav principiellt slag beträffande utformningen av bestämmelserna omkommunalbesvär m. m. Med hänsyn till bl. a. svårigheterna att överblicka deregler som gäller för kommunalbesvärsprocessen i de olika instanserna - ochmed tre delvis kolliderande olika regelsystem, nämligen kommunallagarnas,förvaltningslagens och förvaltningsprocesslagens - har utskottet tillstyrkt attden i propositionen föreslagna översynen av kommunalbesvärsprocessen kommertill stånd. Denna översyn kommer, såsom framgår av propositionen, att omfattaäven vissa speciella bestämmelser som finns i 7 kap. Utskottetanser mot denna bakgrund att de i propositionen föreslagnabesvärsbestämmelserna i 7 kap., vilka med några få undantag stämmer över- KU 1976/77: 25 87 ensmed gällande rält, nu kan godtas. Bland nyheterna i förhällande lill denuvarande kommunallagarnas bestämmelser märks en regel i 7 kap. 1 S andrastycket (76 S prop.) om att kommunalbesvär som inte har anförts i rätt tid inteskall tas upp till prövning (se närmare härom prop. s. 550). Vidare skalleniigt tredje stycket i samma paragraf i fortsättningen besvär överlandstingets, förvaltningsutskottets och andra landstingskommunala nämndersbeslut ges in direkt till regeringsrätten och inte som tidigare tilllänsstyrelsen. Slutligen kan nämnas att i 7 kap. 6 S (81 S prop.) föreslåsbestämmelser om kommuns och landstingskommuns skyldighet att återställaverkställighet av beslut som har upphävts. De sist nämnda bestämmelsernasaknar motsvarighet i de nuvarande kommunallagarna. Utskottettillstyrker propositionens förslag lill utformning av bestämmelserna i 7 kap.om kommunalbesvär och besvärsnämnd med de redaktionella ändringar som framgårav bifogade lagförslag (bilaga I).I utskottets förslag har sålundabesvärsgrunderna i 1 S omredigerats för att undvika syftningsfel och uttrycket"talan mot", som i propositionens förslag förekommer omväxlande meduttrycket "besvär över", bytts ut mot det sist nämnda uttrycket, föratt inte oklarhet om innebörden skall kunna uppstå. Någon ändring i sak avsessjälvfallet inte med dessa eller andra redaktionella ändringar. Beträffandekommunala och landstingskommunala besvärsnämnder får utskottet dessutom anföraföljande. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om besvärsnämnd, vilka i sak stämmer överensmed vad som f n. föreskrivs i kommunallagarna. I paragrafens iredje stycke hardock gjorts det tillägget att även beslut av revisorerna nämns. Någraremissinstanser har framhållit att bestämmelserna om besvärsnämnd behöverförtydligas (se prop. s. 552). Enligt föredragande statsrådet bör de frågor somremissinstanserna har tagit upp övervägas vid den översyn avkommunalbesvärsprocessen som, såsom nämnts, föreslås komma till stånd.Utskottet delar denna mening. Imotionen 1975/76:911 av herrar () och i (fp) hemställs"att hos regeringen begär förslag till regler för kommunalabesvärsnämnder enligt riktlinjerna i motionen". Motionärernaanser att man bör kunna kräva att det i varje kommun finns en friståendebesvärsnämnd som man kan överklaga tillsättningsärenden hos och alt dettaskulle skapa vissa garantier för att man i kommunen följer vissa sakligaprinciper vid tjänstetillsättning. Enligt motionärerna bör de kommunalabesvärsnämnderna helst bestå av förtroendemän som inte har några uppdrag i andrakommunala organ men med erfarenhet både från olika sidor av den kommunalaförvaltningen och av arbetslivet i övrigt. Motionärernaframhåller vidare alt man så långt som möjligt bör undvika att reglerakommunernas verksamhet och arbetsformer. KU 1976/77: 25 88 medhänsyn till lokala förhållanden. Vissa allmänna regler för kommunernasverksamhet bör dock läggas fast av staten i syfte att garantera rättssäkerhetoch opartiskhet i förvaltningen. Utskottetvill för sin del erinra om de uttalanden som gjorts vid tidigareriksdagsbehandling av motioner med liknande syfte (se t. ex. KU 1973:29 och1974:32). har sålunda avslagit motionsyrkanden attålägga samtliga kommuner och landstingskommuner alt inrätta särskildabesvärsnämnder, eftersom ett sådant åläggande har ansetts innebära ett intetillräckligt motiverat ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Härvidhar även beaktats utvecklingen på det förhandlingsbara området efter 1965 årslagstiftning om tjänstemännens förhandlingsrätt, som har avsevärt begrärisatbesvärsnämndernas kompetensområde. I det sistnämnda utskottsbetänkandet (KU1974:32) redogörs bl. a. för bakgrunden till de nuvarande lagbertämmelsernaoch gällande rätl. Även i kommunallagsutredningens betänkande (SOU 1974:99 s.366-369) lämnas utföriig redovisning för gällande rätl m. m. mening finns det inte anledning att nu inta en annan ståndpunkt ochgöra besvärsnämnden obligatorisk. För detta talar också den omständigheten altendast ca en tiondel av primärkommunerna har utnyttjat möjligheten altinrätta besvärsnämnd. Del lorde dock finnas anledning all ägna frågan fortsattuppmärksamhet. Utskottet vill särskill peka pä att den nya lagstiftningen ommedbestämmande i arbetslivet kan komma att påverka besvärsnämndens verksamhet.Den i motionen berörda frågan om besvärsnämndernas sammansättning kansjälvfallet övervägas vid den ovan nämnda översynen avkommunalbesvärsprocessen. Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottetmotionen /76:911. Förslagettill lag om införande av kommunallagen I de nuvarande kommunallagarna finns, såsom harredovisats i propositionen, bestämmelser som inte bör föras över till den nyakommunallagen, eftersom de berör bara ett fätal kommuner och landstingskommuneroch avser förhållanden som i flertalet fall kommer att successivt föriora sinaktualitet. Dessa bestämmelser kan inte upphävas utan måste behållas i någonform. I samband med att den nya kommunallagen träder i kraft uppkommer ävenandra frågor som måste lösas genom särskilda bestämmelserom förhållandena vidikraftträdandet. Utskottet anser, liksom föredragande statsrådet, att det ärlämpligl att bestämmelser av nu nämnt slag tas in i en särskild lag ominförande av den nya kommunallagen. förslag skall den nya kommunallagen träda i kraft ,dvs. än enligt propositionens förslag. Detta föranledermotsvarande ändringar i 10 och IISS. 1 10 S föreslår utskottet ettförtydligande av innebörd att äldre bestämmelser om arkivvård gäller till dessföreskrifter som avses i 2 kap. 27 S kommunallagen har meddelats. KU 1976/77: 25 89 Även i vissa andra avseenden föranleder utskottetsställningstagande ändringar i det upprättade särskilda lagförslaget. Sålundabehövs det, om utskottets förslag till utformning av 2 kap. 8 S och 3 kap. 6 Skommunallagen bifalls, inga övergångsbestämmelser av del slag som föreslås i propositionens6 S. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att den nya kommunallagensikraftträdande inte medför någon rätt för kommun ellerlandstingskommun att avkorta löpande mandatperioder. Vidareföreslår utskottet i en ny 7 S en särskild övergångsbestämmelse, som klargöratt lidsfristen för beredning av motioner som har väckts före den 1 juli 1977skall räknas frän nämnda dag. Utskottet föreslår också ett tillägg i 12 S (13 Sprop.) som innebär att äldre bestämmelser skall gälla i fråga om rätten attanföra kommunalbesvär över beslut som har meddelats före . propositionens 12 S föreslagna bestämmelsen anser utskottet i stället bör tasin som en övergångsbestämmelse till lagen om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt. Den ipropositionens 17 S föreslagna bestämmelsen om att landstingsförvaltningsutskott som är uppdelat på självständiga avdelningar skall fåbehålla denna organisation synes grundad på ett missförstånd (se prop. Eftersom ett sådant system inte längre förekommer i någonlandstingskommun behövs inte den i propositionen föreslagnaövergångsbestämmelsen. Däremot behövs som en följd av utskottetsställningstagande till frågan om underställning av vissa hamnavgifter m. m. (seovan s. 86) en bestämmelse av samma sakliga innebörd som den som harföreslagits i propositionens 75 S kommunallagen. Utskottet föreslår att ensådan bestämmelse tas in som en särskild paragraf (16 S) sist i lagen ominförande av kommunallagen. Iövrigt tillstyrker utskottet propositionens förslag med de ändringar somframgår av bilaga 2. Förslagettill lag om ändring i lagen (1957:281) om kommunalförbund Den nya kommunallagen föranleder, såsom redovisas ipropositionen (s. 568-574), flera sakliga och redaktionella ändringar ibestämmelserna om kommunalförbund. Kommunallagsulredningens förslag innebar attalla bestämmelserna om kommunalförbund arbetades in i ett särskill kapitel ikommunallagen. Med hänsyn till den remisskritik som förslaget föranledde (seprop. s. 216 och 324) föreslås i propositionen att den nuvarandekom-munalförbundslagen behälls och att de nödvändiga ändringarna tas in i dennalag. Utskottet delar denna mening och tillstyrker det i propositionen framlagdalagförslaget med de redaktionella ändringar som framgår av bilaga 3. Idetta sammanhang vill utskottet även understryka vad som sägs i propositionen- liksom i kommunallagsutredningens belänkande - om att kommunalförbundsformenfrån bl. a. kommunaldemokratiska synpunkter in- KU 1976/77: 25 90 nebärvissa fördelar jämfört med bolagsformen (se närmare härom SOU 1974:99 s.98-101). Det nuvarande systemet, som föreslås gälla även i fortsättningen,innebär emellertid att kommunalförbund inte kan bildas mellan primärkommun somingår i landstingskommun och landstingskommun. För sädana samarbetssituationerstår därför f n. främst bolags- eller stiftelseformen till förfogande.Utskottet vill endast peka på de problem som detta kan innebära och förutsätteratt frågan blir föremål för fortsatta överväganden. Förslagettill lag om ändring i vallagen (1972:620) Förslaget till ny kommunallag innebär att vissabestämmelser om valkretsindelningen och valsystemet, vilka nu finns ikommunallagarna, skall föras över till vallagen. Alla bestämmelser som hörsamman med val av ledamöter i kommunfullmäktige och landsting föreslås sålundaflyttas frän kommunallagarna till vallagen. Utskottettillstyrker propositionens förslag, som förutom det sagda, innebär att i14 kap. 19 S vallagen införs bestämmelser om elt nytt system för utseende avsuppleanter. Beiräffande motiveringen härför hänvisas till en i propositionenredovisad promemoria av riksskatteverkel (se prop. s. 576-581). 1976/77:1 innehåller ett förslag lill lag om ändring i vallagen,vilket föreslås gälla från samma lidpunkt som det i prop. 1975/76:187 framlagdalagförslaget, föreslår utskottet att dessa båda lagförslag - efter vissredigering - förs samman till ett lagförslag. De av utskottet föreslagnabestämmelserna framgår av bilaga 4. Förslagettill lag om ändring i lagen (1919:293) om ändring i och ecklesiastikindelning Under hänvisning till det översynsarbete som f n.pågår inom indelnings-lagskommittén föresläs i propositionen endast sådanaändringar i indelningslagen som är nödvändiga för att anpassa den till dennya kommunallagen. Detta innebär att även vissa landstingskommunala bestämmelserkommer att ingå i indelningslagen, som har haft uteslutandeprimärkommunala bestämmelser. Beträffande motiveringen för dessa och andra ipropositionen framlagda förslag till ändring i indelningslagen kan utskottethänvisa till vad som anförs i propositionen (se särskilt s. 329, 356 och581-582). Utskottet vill dock i detta sammanhang också understryka vikten avatt den gamla indelningslagen kan fö en modernare och inteminst från lagteknisk synpunkt bättre utformning än f.n. Deti propositionen intagna lagförslaget tillstyrks med de redaktionella ändringarsom framgår av bilaga 5. KU 1976/77: 25 91 Förslagettill lag om ändring i lagen (1965:596) om kommunala sammanläggningsdelegerade Såsom framhålls i propositionen (s. 582-584)innehåller lagen om kommunala sammanläggningsdelegerade flera hänvisningartill kommunallagen (1953:753). Eftersom den gamla kommunallagen upphävs genomden nya kommunallagen, måste vissa följdändringar göras i lagen om kommunalasammanläggningsdelegerade. Deti propositionen intagna lagförslaget tillstyrks av utskottet med deredaktionella ändringar som framgår av bilaga 6. Förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) I propositionen 1975/76:187 (s. 584-585) föreslåsatt ett tillägg görs i 1 S kommunalskaltelagen av innebörd att med beteckningen"allmän kommunalskatt", som förekommer i den nya kommunallagen,avses "kommunalskatt, landstingsskatt och församlingsskatt". Dennaändring, som gör del möjligt alt behålla uttrycket "allmänkommunalskatt" i skatteförfalt-ningarna, tillstyrks av utskottet (sebilaga 7). Ändringen föreslås, i likhet med övriga lagförslag, träda i kraftden . Dei propositionen 1976/77:1 intagna lagförslagen I propositionen 1976/77:1 om minskad statligdetaljreglering av kommunerna m.m. föreslås bl. a. ändrade regler för dekommunala och landstingskommunala specialreglerade nämnderna. Dengrundläggande principen bakom förslagen, som medför större enhetlighet ochenkelhet i nämndorganisationen, är att kommunernas och landstingskommunernashandlingsfrihet skall ökas liksom deras möjligheter att anpassa sina verksamhetsformerefter de lokala förhållandena. Reglerna innebär att bestämmelserna i den nyakommunallagen blir tillämpliga också pade specialreglerade nämnderna och attflertalet särbestämmelser i specialförfattningarna om nämndernas organisationoch arbetsformer utgår. Denya bestämmelserna innebär bl. a. att alla kommunala resp. landstingskommunalanämnder i fortsättningen kommer att kunna väljas proportionellt och att fråganom nämndernas sammansättning och utomståendes närvarorätt vidnämndsammanträden avgörs av kommunerna och landstingskommunerna. Dessa [inockså en större frihet att bestämma vilka nämnder som skall inrättas och huruppgifterna skall fördelas mellan nämnderna. Vidare kommer gemensampersonaladministration och egendomsförvaltning att kunna anordnas för allanämnder. Viss underställningsskyldighet försvinner också urspeciallagstiftningen. Ipropositionen läggs fram sammanlagt 26 lagförslag. Utskottet har berett övrigaberörda riksdagsutskott tillfälle att avge yttrande över resp. lag- KU 1976/77: 25 92 förslag.Några invändningar mot de framlagda förslagen har därvid inte anförts. I ettfall har emellertid pekats på att delade meningar förekommit blandremissinstanserna om vissa chefstjänstemäns närvarorätt i nämnd.Beträffande denna frågas principiella och praktiska aspekter får utskottetanföra följande. Utskottethar samma grundläggande syn som den som kommer till uttryck i propositionen,liksom i de till grund för förslagen där upprättade departementspromemoriorna,nämligen att nämnderna har förmåga att själva avgöra vilka utomstående somskall kallas till sammanträdena (se närmare härom prop. s. 68). En annanutgångspunkt måste vara att nämndernas val av arbetsformer inte i onödan skallregleras av statsmakterna. Såsom framhålls i propositionen (s. 73) kan enbedömning på det lokala planet från fall lill fall - av vilket beslutsunderlagoch vilken utomstående sakkunskap som behövs - bättre än generella direktivfrån lagstiftaren främja kloka och väl underbyggda beslut. Endasi om det ivissa fall finns särskill starka skäl för föreskrifter eller rekommendationerav detta slag bör därför övervägas en lagreglering av utomståendes närvarorätt. Underutskottsbehandlingen har närmare diskuterats några sådana fall, där det inte ifrämsta rummet har gällt närvarorätten utan snarare den för-fattningsregleradenärvaroskyldigheten i nämnd. Som exempel kan här nämnas läkaresmedverkan i hälsovårdsnämnd. Propositionens förslag innebär att den i 9Shälsovårdsstadgan (1958:663) föreskrivna skyldigheten för distriktsläkare attunder vissa förutsättningar närvara vid hälsovårdsnämndens sammanträdenupphör. Delta kan självfallet i vissa fall föranleda praktiska problem. mening bör emellertid frågan kunna lösas på annat sätt än genom enbestämmelse i hälsovårdsstadgan. Utskottet förutsätter att denna fråga kommeratt övervägas närmare i annat sammanhang. De principiella skäl som har anförtsför den i propositionen föreslagna regleringen, vilken också tillstyrkts avflertalet remissinstanser, bör sålunda enligt utskottet tillmätas; avgörandebetydelse vid bedömningen av dessa frågor. Propositionens förslag i denna deltillstyrks därför av utskottet. Äveni övrigt anser utskottet alt de i propositionen föreslagna bestämmelsernainnebär en lämplig anpassning till de av utskottet tillstyrkta bestämmelsernai den nya kommunallagen. Beträffande den närmare motiveringen hänvisarutskottet till vad som anförs i propositionen. I vissa avseenden anserutskottet emellertid att bestämmelserna bör ändras. Med hänvisning till vadutskottet har anfört om de särskilda bestämmelsema för (seovan s. 43-44) bör sålunda kommunen få behälla den nuvarande möjligheten attförrätta årliga val till nämnderna. Utskottet föreslår därför att bestämmelseni 3 kap. 5 S första stycket kommunallagen om treåriga mandatperioder inle görstillämplig på nämnderna i . De i propositionenföreslagna bestämmelserna i resp. 3S lagen (1956:2) KU 1976/77: 25 93 omsocialhjälp, 7 S barnavårdslagen (1960:97) och 5 S lagen (1954:579) omnykterhetsvård bör enligt utskottets mening inte utformas på det sätt som skelti propositionen. Enligt andra bestämmelser, som inte ändras, i dessa lagargäller nämligen inte de först nämnda paragraferna för . Där är istället - med stöd av särskilda undantagsbestämmelser i de tre lagarna -socialvården organiserad enligt Kungl. Maj:ts brev (1974:209) till Stockholmskommun med särskilda bestämmelser i fråga om organisation av nykterhetsvården, socialhjälpsverksamhetenoch barnavården i Slockholm (ändrat senast 1974:1104). Bestämmelserna i brevethar meddelats med stöd av 8 S 3 mom. första stycket nykterhelsvårdslagen, 11 Sförsta stycket lagen om socialhjälp och 13 S första stycket barnavårdslagen. Deinnebär att socialvården i med vissa angivna undantag skallorganiseras enligt lagen (1970:296) om social ceiitralnämnd. Denna ordning börenligt utskottet inle rubbas i detta sammanhang. Utskottet föreslår därförändringar av de först angivna paragraferna i socialhjälps-, barnavärds- ochnykterhetsvårdslagarna samt motsvarande ändring i 3 S lagen om socialcentralnämnd, så alt den särskilda regleringen av Stockholmsförhållandena idessa paragrafer utgår (se bilagorna 11-14). Utskottetvill också framhålla att den nya kommunallagsiiftningen innebär att Kungl.Maj:ts brev (1974:209) måste ändras fr. o. m. . I brevethänvisas nämligen till bestämmelser i kommunallagen för , som dåupphör att gälla, och lagen om social centralnämnd. Dessa hänvisningar börändras så att de avser motsvarande bestämmelser i den nya kommunallagen resp.lagen om social centralnämnd i dess nya lydelse. Utskottetstidigare redovisade ställningslagande föranleder slutligen också vissa andraändringar i de i propositionen framlagda lagförslagen. Sålunda föreslås atttidpunkten för ikraftträdandet, som bör vara densamma för samtliga de nunämnda lagförslagen som för förslaget till kommunallag, framflyttas till den 1juli 1977. Vidare måste den redaktionella utformningen av hänvisningarna ispecialförfattningarna till vissa paragrafer i den nya kommunallagen ändras. Medde ovan föreslagna ändringarna tillstyrker utskottet för sin del att riksdagengodtar samtliga 26 lagförslag, som redovisas i propositionen 1976/77:1.Utskottets förslag framgår av bilagorna 8-32. Såsom tidigare nämnts (s. 90) hardet i propositionen under punkten 11 intagna förslaget till lag om ändring ivallagen (1972:620) av utskottet förts samman med del i proposiiionen1975/76:187 under punkten 4 intagna förslaget om ändring i samma lag (sebilaga 4). Såsom utskottet har redogjort för ispecialmotiveringen till ny kommunallag lägger utskottet i detta sammanhangfram ytterligare två lag- KU 1976/77:25 94 Ibilaga 33 till detta betänkande läggs sålunda fram ett förslag till lag omändring i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting,kommunfullmäktige m. m. Lagförslaget föranleds av utskottets förslag attutvidga tillämpningsområdet för proportionella val till att avse även organinom slyrelsen och de övriga nämnderna. Beträffande motiveringen hänvisarutskottet till vad som har anförts dels i den allmänna motiveringen (s. 22-23),dels i specialmotiveringen till 3 kap. 2 och 10 SS kommunallagen.' Ibilaga 34 till detta betänkande lägger utskottet - efter hörande avskatteutskottet - fram förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighels utdebitering av skatt.Detta lagförslag föranleds av att sakinnehållet i 73 S propositionens förslag(om utbetalning av kommunalskatt och landstingsskatt) enligt utskottets meningbör flyttas frän kommunallagen till den nämnda lagen.