bet · G001LU9 · 1976-12-31 00:00:00 — Delkan vidare i princip ifrågasättas om det, pä del sätt HD gör, är riktigt attkorrigera för den förväntade markvärdestegringen. En sådan metod leder till densvårförståeliga konsekvensen, att avgäldsränlan blir lägre för ett område medhög förväntad markvärdestegring än vid låg markvärdestegring. Härigenom"korrigeras bort" den eventuella realvärdeslegring, som kommunen kangöra anspråk på. Markvärdet (marknadsvärdet) får i stället uppfattas som denvid varje tidpunkt bästa tillgängliga bedömningen både av fastighetens framlidaomedelbara avkastning och av dess värdeulveckling. I stället bör korrektionena\se penningvärdeförsämringen. Det föreligger vidare en klar samvarialionmellan marknadsräntan och penningvärdeförsämringen. Denna bör därför bestämmasstatistiskt för samma basperiod som den primära kalkylränlan, inle uppskattasför framtiden. Härigenom uppnås också en större säkerhet vid räniebeslämningen. Bestämningenav avgälden blir avgörande endasl för den närmaste avgäldsperioden. Deefterföljande periodernas avgälder blir bestämda med utgångspunkt från defaktiska markvärden och räntesatser, som då föreligger. Alt .söka beakta vadsom kan inträffa efter den närmaste perioden är därför onödigt och kan ledalill direkta felaktigheter. har inte något alt erinra mot enförkortning av avgäldsperioden om man därigenom vinner all avgäldshöjningarnakänns mindre betungande för tomträttshavarna. Drätselnämndenn påpekar att omgrundprinciperna för fastställande av avgälden skulle ändras, exempelvis genominförandet av ett indexsystem, blirgivetvis frågan om avgäldsperiodens längd avmindre intresse. Del vore enligl drätselnämnden också av värde om LU 1976/77:9 19 kommunoch tomträitshavare - särskilt vid industriupplåtelser o. d. - kunde medges attfritt träffa överenskommelse om varierande avgäldsperioder. All tillåta såkorta avgäldsperioder som fem är skulle enligl stadshyp-lekskassan medföraproblem från kreditgivningssynpunkl. Möjligheterna all fastställa dellångfristiga belåningsvärdel skulle försväras. Alt, såsom motionärenföreslagit, avkorta avgäldsperioderna i redan träffade tomlrällsavial synes enliglsladshypolekskassan knappast vara möjligt enligl allmänna ci-vilrätlsligaprinciper. infördes i svensk rätt år 1907.Nu gällande regler om lomtrält tillkom i huvudsak i samband med en reform avlomträltsinstitutei . De centrala reglerna om lomtrält återfinns i 13kap. Tomträttär en särskild form av nytljanderällsupplåtelse mot vederlag. Upplåtelse avtomträtt kan ske endast i fastighet, som tillhör staten eller kommunen ellereljest är i allmän ägo. Tomträtten gäller under obegränsad tidrymd; endastfastighetsägaren har vissa möjligheler att efter lång lid upp-siiga avtalet,och härvid måste han i regel lösa byggnad som är uppförd på tomten. Upplåtelsenfår avse vilket ändamål som helst, exempelvis bostadsbebyggelse ellerindustriell verksamhet. Tomträttshavaren skall erlägga avgäld tillfastighetsägaren. Avgäld skall utgå med oförändrat belopp under varjeavgäldsperiod. Denna skall vara . I vissa fall kan dock avgäldenjämkas under löpande avgäldsperiod. Talan om omprövning av avgäld skall väckasvid fastighetsdomstolen under näst av avgäldsperioden. Domstolenskall därvid bestämma avgälden på grundval av del värde marken äger vid lidenför omprövningen. Avgälden skall motsvara skälig ränta på del uppskattademarkvärdet. Vid bedömande av markvärdet skall hänsyn las lill ändamålet medupplåtelsen och lill eventuellt förekommande s. k. inskränkande föreskriftermed avseende på fastighetens användning. 1 avgäldsregleringsmål tillämpasrättegångsbalkens regler med avseende på rättegångskostnaderna. Tomträtt kanöverlåtas och inlecknas samt bli föremål för expropriation eller annattvångsförvärv. Kommuner och kommunala bolag kan erhålla särskilt förmånligalån, s. k. lomiräiislån, som hjälp vid finansieringen i sainband med upplåtelseav tomirätt. 1motionen hemställs alt hos regeringen begär översyn av gällanderegler rörande omprövning av avgäld, avgäldsperiodernas längd och uppsägningvid upplåtelse med tomträtt. Motionären framhåller, att frågorna omavgäldsreglering blev aktuella i 1970-lalets början och att del då visade sigatt i ell stort antal fall divergerande uppfattningar förelåg mellan fastighetsägarnaoch tomträttshavarna bl. a. j frågan om storleken av räntefaklorn vidbestämmandet av ny avgäld. Molionären erinrar vidare om au dessameningsskiljaktigheler resulterat i många och omfattande processer omavgäldsreglering, vilka i slor utsträckning kommil au bli liggande i LU 1976/77:9 20 domstolarnai avvaktan pä de utslag från HD som redovisats i del föregående (s. 7-9).Enligl molionären lorde HD:s avgöranden ha ell begränsat prejudikalvärde.främsl beroende pä au de avser tomträtt för annat ändamål än bostad saml på altden av HD tillämpade kalkylmodellen är alltför invecklad för all kunnapraktiskt tillämpas. Om också i fortsättningen förevarande problem skall lösasdomsiolsvägen medför detta enligl molionären en svår belastning påprocessmaskineriet. Mot bakgrund härav hävdar molionären all behov avlagsliftning föreligger i de avseenden som angivils i motionen. - Molionärenframför vissa synpunkter på hur tomlrältsreglerna bör kunna omformas. 1 frågaom räntesats vid avgäldsreglering pekar motionären på möjligheten attkommunerna använder samma räntesats som vid nyupplåtelser. Avgäldsperioder påminst fem är bör tillåtas. Talan om avgäldsreglering bör fä väckas när somhelst före löpande avgäldsperiods utgång. Rätten att uppsäga tomirätlsavtal börutvidgas. Utskottetvill inledningsvis framhålla att lomträtlsinstiluiel fyllt enväsentlig funktion genom att ge möjligheter till enskild bebyggelse mot rimligamarkkosinader och göra del möjligt för det allmänna att tillgodogöra sigen rimlig del av markvärdestegringen och underlätta genomförandet av församhällsutvecklingen önskvärda förändringar i fråga om markens användning. Engrundläggande förutsällning härför har varil alt lagstiftningen gettlonurältshavaren en tryggad ställning och berett honom möjlighet att utnyttjarättigheten som kreditobjeki på i princip samma sätt som en fastighet. Del böri detta sammanhang betonas all huvudsyftet med reform avtomträttsinstitutel var all stärka förtroendet för tomträtten. Undersenare år har emellertid i vissa hänseenden uppkommit svårigheter ochölägenheter vid tillämpningen av tomlrällsreglerna. Delta gäller särskiltfrågan om omprövning av avgäld inför en ny avgäldsperiod. Svårigheterna syneshuvudsakligen vara hänföriiga lill två omständigheter, nämligen den snabbavärdestegringen på mark samt del höga ränteläget jämfört med situationen viddet ursprungliga upplåielseiillfällei. Resultatet har ofta blivit, alllomiräiishavarna vid omregleringen ställts inför krav pä all erlägga mångfaldigthögre avgälder än vad de tidigare erlagl. Delta förhållande är enligtuiskoiieis uppfaiining olillfredssiällande och ägnat all på lång sikt undergrävaförtroendet för tomträtten. Motionärensyrkande om översyn av lomträilsreglerna har fåll ell positivt gensvar vidremissbehandlingen. Så gott som samtliga remissinstanser tillstyrker all enöversyn kommer lill slånd. 1 flera remissvar förordas alt en översyn bör görassnarasi möjligt och omfatta även andra frågor än dem motionären behandlat. Ävenutskoliei är av uppfattningen all tidpunkten nu är inne au se överbestämmelserna om tomträtt. Utskottet vill härvid stryka under angelägenhetenav att eventuella ändringar i tomlrältsreglerna inte får en sådan ulformning,alt förtroendet för tomträtten och därigenom dess användbarhet LU 1976/77:9 21 minskar.En utredning bör i första hand ta sikte på att undanröja de påtaladeolägenheterna i samband med avgäldsregleringen. Såsom motionären och remissinstansernahar anfört bör emellertid även andra moment i den nuvarande ordningen görastill föremål för en översyn. Företrädareför juslitiedepartemenlei har inför utskottet upplyst att det med anledning avbl. a. den tidigare omnämnda skrivelsen till regeringen från år1971 pågått arbete med utformandet av en departementspromemoria med förslagtill ändrade bestämmelser om avgäldsreglering m. m. Man har emellertid numerakommil till den uppfattningen att de aktuella frågorna är av den karaktären attutredningsarbetet i fortsättningen bör bedrivas i en offentlig utredning.Regeringen har därför för avsikt att tillsätta en sådan ulredning medparlamentarisk sammansättning. Genomatt en utredning av förevarande frågor således nu kommer till stånd är syftetmed motionen i allt väsenlligt tillgodosett. Utskottet förutsätter all de avutskottet i det föregående framförda synpunkterna kommer att beaktas vidutformningen av utredningsdirektiven samt att stor vikt läggs vid att arbetet skerskyndsamt. Någon ytteriigare åtgärd frän sida är därför inteerforderiig. Utskottet hemställer påanförda skäl att avslårmotionen 1975/76:1102. Närvarande:herrar (), i (s), (), i (s), i (s), herrar Ekinge (fp), i (c),(), (), hert (), (), herrSilfverstrand (s), i (s), herrar i Ulfsbyn (c)och ().