bet · G001KU43 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om en översyn av vallagen m. m. I motionen 1976/77:73 av herrar () ochBengtsson i (c) yrkas "att hos regeringen anhåller omförslag till ändringar i vallagen i enlighet med vad i motionen anförts".Förslaget syftar till förbud mot utdelning av valsedlar i anslutning till vallokal. 1motionen 1976/77:74 av m. fl. (c, m, fp) yrkas "att riksdagenhos regenngen begär sådan ändring av vallagen, att två postfunktionärer skallfinnas tillgängliga vid särskild poströstning på vårdinrättning fr. o. m.nästkommande val". Imotionen 1976/77:75 av i (m) yrkas "attriksdagen beslutar att vallokal skall hållas öppen för röstning mellan och 20.00". Imotionen 1976/77:233 av () yrkas "att antar följandeLag om ändring i vallagen Härigenomföreskrives att 9 kap. I § vallagen (1972:620) skall erhålla följande ändradelydelse: 9 kap. Vallokal skall hållas öppen för röstning mellan och 20. får bestämma att vallokalen i visst distrikt skall vara öppenför röstning än nu sagts, om det kan antagas att väljarna likvälhar tillfredsställande möjligheter att utöva sin rösträtt." 1motionen 1976/77:306 av i m. fl. (s) yrkas "attriksdagen hos regeringen begär utredning och förslag om sådan ändring ivallagen att enskild medborgares namn bättre än skyddas motmissbruk i samband med upprättande av valsedlar". Imotionen 1976/77:308 av i (s) yrkas "attriksdagen hos regeringen begären omprövning av 14 kap. 4 § vallagen, andraogiltighetsanledningen". Imotionen 1976/77:432 av i m. fl. (s) yrkas "attriksdagen hos regeringen anhåller om sådan ändring av vallagen 9 kap. 1 § attden erhåller följande lydelse: Vallokal skall hållas öppen för röstning mellanklockan 08.00 och 20.00." 1motionen 1976/77:438 av herrar () och () yrkas "attriksdagen hos regeringen begär att åtgärder vidtas så att politiska partier ochkommuner kan få en förbättrad service i form av kommunvis redovisadevalresultat för samtliga val". 1 1976/77. KU 1976/77:43 2 I motionen 1976/77:564 av () yrkas"att beslutar om följande tillägg till 9 kap. 6 § vallagen:Lokalerna skall vara lätt tillgängliga för personer vilkas rörelseförmåga ochorienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, handikapp ellersjukdom." Imotionen 1976/77:569 av m. fl. (c) yrkas "att riksdagenbeslutar begränsa vallokalernas öppethållande". Imotionen 1976/77:578 av herrar () och () yrkas "1.att hos regeringen anhåller om utredning och förslag om skärptabestämmelser i vad gäller s. k. ombudsröstning, 2. att beslutar attvallängd efter förrättat val skall vara skyddad för insyn". Imotionen 1976/77:998 av m. fl. (c) yrkas "att hosregeringen begär en översyn av vallagen i enlighet med vad som anförts imotionen". Imotionen 1976/77:1005 av i (m) yrkas "attriksdagen hos regeringen begär förslag till begränsning av kostnadsfriavalsedlar i enlighet med vad som anförts i motionen". De i motionerna behandlade frågorna redovisasavsnittsvis under olika rubriker. I motionen 1976/77:306 framhålls bl. a. att detfinns exempel på s. k. piratlistor där kandidater tillhörande olika partierförts samman under en särskild beteckning. Detta har vållat förvirring ochirritation bland väljarna. Enligt motionärerna bör problemet med missbruket avden fria nomineringsrätten och det uppenbart otillräckliga skyddet motmissbruk av registrerad partibeteckning tas upp till förnyad prövning.Utgångspunkten bör vara att i möjligaste mån skydda den enskilde medborgarenmot att hans eller hennes namn utan tillåtelse förs upp på en valsedel vidallmänna val. Denuvarande reglerna för registrering av partibeteckning och anmälan avkandidater återfinns i vallagens femte kapitel. Bestämmelserna fick sinhuvudsakliga utformning genom beslut av riksdag (prop. 1972:105, KU1972:49). Departementschefenanförde (prop. 1972:105, s. 110-111) beträffande nomineringsrätten bl. Som framhållits i det föregående är det en bärandeprincip i vårt nuvarande valsystem att nomineringsrätten är fri. Någonofficiell kandidatur eller obligatorisk registrering av partier förekommerinte. Väljaren kan på sin valsedel använda sig av vilken partibeteckning hanvill och ta upp vilken kandidat han önskar. En sådan ordning medför risk förillojal användning av partibeteckning. För att motverka denna risk finns förriksdagsvalen regler som gör det möjligt för ett parti att få sinpartibeteckning registrerad (jfr 54 § ValL). Skyddet mot illojal användning aven registrerad beteckning åstadkoms på så sätt att vederbörande parti i varjeriksdagsvalkrets kan anmäla ett KU 1976/77:43 3 Valsedel som upptar registrerad partibeteckning måste somförsta namn ha namnet på anmäld kandidat. Om så inte är fallet, tillgodoräknasvisserligen partiet valsedeln men alla namn på den anses vara obefintliga (jfr56 § 1 mom. och 59 § ValL). Attden fria nomineringsrätten, som internationellt sett är en ovanlig företeelse,utgörett värdefullt inslag i vårt valsystem har framhållits från olika hållunder remissbehandlingen av VTU:s senaste betänkande och under den diskussionsom detta har föranlett. Enligt min mening finns det inte någon anledning attnu gå ifrån principen att väljarna skall ha rätt alt på valsedel ta upp vilkakandidater de vill under vilken partibeteckning som helst. Däremot bör närvallagstiftningen nu ses över - i enlighet med vad uttalade -till övervägande tas upp de nuvarande reglerna om skydd mot den risk förillojal användning av partibeteckning som den fria nomineringsrätten inrymmer. Begränsningav aiiialci kostnadsfria valsedlar 1motionen 1976/77:1005 framhålls bl. a. att vid de allmänna valen 1976 trycktes omkring 550miljoner valsedlar, varav statsverket bekostat den övervägande delen.Motionären anser att det måste betecknas som slöseri med statsmedel att tryckaså många valsedlar att blott kommer till Motionärenanser att det borde räcka med att statsverket bekostar valsedlarmotsvarande antalet röstberättigade mot f. n. Särskildaregler föreslås för fall där parti går fram med mer än en Bestämmelser om valsedlar finns i 6 kap. 5 §vallagen, som har följande lydelse: I fråga om parti, som deltager i riksdagsval ochsom vid det senaste riksdagsvalet fått eller vid det förestående valet får merän av rösterna i hela landet, svarar statsverket för kostnaden förblanketter till valsedlar till ett antal som motsvarar fem gånger antaletröstberättigade i valkretsen. Vad som sagts nu gäller även parti som utan attha uppnått den angivna röstandelen är eller genom det förestående valet blirrepresenterat i . 1fråga om parti, som deltager i val av landstingsmän eller kommunfullmäktigeoch som är eller genom det förestående valet blir representerat i denförsamling valet gäller, svarar statsverket för kostnaden för blanketter tillvalsedlar till ett antal som motsvarar fem gånger antalet röstberättigade ivalet. 1 propositionen 1972:105 föreslogs att i avbidan påställningstagandet till partistödsutredningens förslag (SOU 1972:62) dentidigare vid val gällande ordningen skulle behållas. Denna tidigareordning innebar att endast partier som blivit representerade skulle få rätttill kostnadsfria valsedlar. I propositionen föreslogs vidare att sådana skulleerhållas till ett antal som motsvarade fyra gånger antalet röstberättigade ivalkretsen. motion (1972:1740, c) föreslogs att den fria valsedelskvoien skulle uppgåtill fem gånger antalet röstberättigade och att tilldelning skulle ske även 1» 1976/77. KU 1976/77:43 4 tillpartier som fått av rösterna vid riksdagsval. Utskottet tillstyrktemotionens förslag (KU 1972:49). Omförbud mot utdelning av valsedlar i anslutning till vallokal I motionen 1976/77:73 anförs bl. a. att det på mångaplatser är sedvänja att partierna ställer upp med valsedelsutdelare utanförvallokalerna. Motionärerna framhåller vidare att allt fier väljare uttalatsitt missnöje med förekomsten av valsedelsutdelare. Särskilt invandrare skullekänna sig irriterade över att bli "överfallna" av ett stort antalvalsedelsutdelare när de är på väg in i vallokalen. Denna irritation skulle hasin grund i att det i de länder invandrarna kommer ifrån är förbjudet förpartifunktionäreratt uppehålla sig utanför vallokalerna. Motionärerna finnerdet angeläget att överväga att genom lagändring avskaffa rätten att utdelavalsedlar i omedelbar anslutning till vallokalerna. Det bör åligga valnämndenatt hålla valsedlar för samtliga partier tillgängliga i anslutning tillvallokalen. Härigenom skulle antalet valsedlar kunna reduceras betydligt,vilket skulle innebära avsevärda samhälleliga besparingar och en bättrehushållning med papper. I6 kap. 9 vj vallagen föreskrivs att i lokal där röstning äger rum väljarnaskall ha tillgång dels till valsedlar som försetts med parti- och valbeteckningför parti som vid det senaste riksdagsvalet fått av rösterna ihela landet, dels blanketter till valsedlar. () skall iegenskap av central valmyndighet tillhandahålla partimarkerade valsedlar. vallagen återfinns allmänna bestämmelser om röstningen. I 10 § föreskrivsatt röstning äger rum inför öppna dörrar samt att det i vallokalen skall finnasavskilda platser där väljarna utan insyn kan lägga insina valsedlar! valkuvert.Frågor om ordning i eller vid vallokal behandlas i 11 §, vari sägs att"den som uppehåller sig i röstningslokalen eller utrymme därintill ärskyldig att rätta sig efter de föreskrifter som valförrättare ellerröstmottagare meddelar för att trygga röstningens genomförande". Vidarefinns regler som syftar till att skydda väljarna mot påverkan i anslutning tillvalakten genom föreskriften: "Tal får ej hållas i röstningslokal eller ianslutande utrymme. Ej heller lår tryckta eller skrivna upprop sättas upp ellerdelas ut till väljarna på sådan plats." Om röstninggenom bud och biträde vid poströstning på vårdinrättning I motionen 1976/77:578 (punkten 1) anförs attsekretessen beträffande politisk tillhörighet för medborgare som så önskarärenfömtsättning för en fri och fullvärdig demokrati. I motionen sägs att den påsenare tid utökade möjligheten för ombudsröstning, där också s. k. vårdare fårombesörja röstning för icke anhörig, föranlett åtskillig kritik mot obehörigpåverkan. .Motionärerna förordar en skärpning såväl av begreppet vårdare som avkontrollen beträffande ombudets påverkan. KU 1976/77:43 5 attäven frågan om en person röstat bör kunna vara en hemlighet, varför röstlängdenföreslås skyddad för insyn sedan röstsammanräkningen är avslutad. Imotionen 1976/77:74 framhålls alt i samband med de senaste valen har det blivitallt vanligare att särskild poströstning anordnas på sjukhus och andravårdinrättningar söndagen före valdagen, varvid i vanliga fall enposttjänsteman åker till den aktuella vårdinrättningen och fungerar somröstmottagare. Enligt motionärerna medför denna ordning att många väljare pågrund av skilda handikapp måste biträdas av vårdpersonal, vilket medför riskerför valhemligheten. Enligt motionärerna hyser vissa patienter farhågor för attde skall bli trakasserade i efterhand om de inte röstar på det parti som denaktuella vårdpersonalen sympatiserar med. Mot denna bakgrund föreslås att tvåpostfunktionärer skall finnas tillgängliga vid särskild poströstning, varvidden ene kan fungera som biträde åt väljaren. Enligt8 kap. 2 § vallagen skall väljaren personligen lämna sin valsedel. Beträffandemöjligheterna till röstning genom //(valsedelsförsändelse) finns bestämmelser i11 kap. vallagen. Väljare som är gift får lämna valsedel genom make. Röstninggenom bud, t. ex. genom vårdare och lantbrevbärare, är vidare tillåten även iandra fall under vissa förutsättningar. 1 3 § är de närmare bestämmelsernainförda. Paragrafen har följande lydelse: 3 § Väljare, som på grund av sjukdom, rörelsehindereller hög ålder ej kan inställa sig i vallokalen för det valdistrikt där han ärupptagen i röstlängd eller, om han vistas utomlands, hos närmasteutlandsmyndighet där röstning äger mm, får lämna valsedel genom bud. Bud fården vara som är väljarens barn. barnbarn, fader, moder eller syskon eller hansvårdare och som fyllt . Sådan valsedelsförsändelse anordnas på följandesätt. Väljarenlägger för varje val själv in sin valsedel i ett innerkuvert. 1 närvaro avbudet och ett vittne lägger han sedan in iordningställda innerkuvert i ettytterkuvert för valsedelsförsändelse och tillsluter detta. Därefter tecknarväljaren på ytterkuvertet försäkran på heder och samvete att han förfarit pådetta sätt samt att han av anledning som anges i första stycket ej kan inställasig för röstning i vallokalen för valdistriktet eller hos utlandsmyndigheten.Budet och vittnet intygar skriftligen att väljaren egenhändigt undertecknatförsäkran samt att något förhållande som strider mot innehållet ej är känt fördem. Vittne skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barnfår ej vara vittne. Valsedelsförsändelsefår vara anordnad tidigast före valdagen. Dagen för försändelsensanordnande anges på ytterkuvertet. Enligt 8 kap. 7 § skall valförrättaren företa vissakontroller i de fall röstning sker genom bud (valsedelsförsändelse), bl. a. attförsändelsen är i föreskrivet skick. Någon föreskrift om särskild kontroll ombudet är vårdare finns inte. Bestämmelserrörande röstning på postanstalt m. m. återfinns i 10 kap. vallagen. Där sägs i1 § att röstning får ske på postansialt inom riket från och med den tjugofjärdedagen före valdagen. Särskild postanstalt kan inrättas vid sjukhus,ålderdomshem etc, dock tidigast sjunde dagen före valdagen. KU 1976/77:43 6 Inrättandesker i samråd mellan postverket, valnämnd och resp. anstalt. Röstrnottagare isådana fall är självfallet en postfunktionär. 1 inotionerna 1916/11:15, 233,432 och 569 föreslåsatt tiden för öppethållande av vallokal begränsas så att vallokalerna skallstängas mot . 1de aktuella motionema anförs som skäl för begränsningen i öppethållandet bl.a. att allt fler väljare numera poströstar före valdagen, att övervägandeantalet valnämnder 1974 förordat stängning och att väljarnasmöjligheteratt snabbt få reda på valresultatet skulle öka vid tidigare stängning. I9 kap. 1 § vallagen föreskrivs att vallokal skall hållas öppen för röstningmellan kl. 8 och 21. I motionen 1976/77:564 föreslås mot bakgrund av attövervägande antalet väljare avger sin röst personligen i vallokal på valdagenatt föreskrift tas in i vallagen av innebörd att vallokalerna skall vara lätttillgängliga för personer vilkas rörelseförmåga och orienteringsförmåga ärnedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom. I9 kap. 6 § vallagen föreskrivs att kommun skall tillhandahålla lämpligavallokaler. 1 byggnadsstadgan finns bestämmelse om att utrymmen i byggnad ivilka allmänheten äger tillträde skall utformas så att de blir tillgängliga förpersoner vilkas rörelseförmåga eller orienteringsförmåga är nedsatt till följdav ålder, handikapp eller sjukdom. Ifrågavarande bestämmelse gäller utformningav nybyggnad eller ombyggnad men avser inte befintliga lokaler. I motionen 1976/77:308 erinras om att vallagensbestämmelser om när valsedel skall anses ogiltig, såvitt gäller kännetecken somblivit uppenbarligen anbragt på valsedel med avsikt, kan tolkas på olika sätt.Motionären hänvisar till beslut med anledning av överklagande 1973 tillregeringsrätten och 1976 till valprövningsnämnden, varvid besvär ogillats ifall där det gällt valsedlar som varit försedda med streck, kryss osv. Sådanamarkeringar hade ej bedömts som kännetecken. Motionären erinrar även om att RSV1975 föreslagit att märkning av valsedel skulle utgå som kassationsanledning. Imotionen 1976/77:998, vari begärs en allmän översyn av vallagen, anförs att denuvarande bestämmelserna om kassation av märkta valsedlar medfört att ävenvalsedlar med tillskrivna ord utan anknytning till namn eller partibeteckninggodkänts - även efter besvärsprövning i valprövnings- KU1976/77:43 7 nämnden - samt sedlar försedda med streck, inramningar avnamn etc. Motionärerna anser att risken är stor för att skyddet förvalhemligheten kan komma att urholkas på grund av att kassationsreglerna är försvaga. Motionärerna föreslår att bestämmelserna ses över. Bestämmelser om när valsedel är ogiltig återfinns i 14kap. 4 i; vallagen som har följande lydelse: Valsedel är ogiltig, om den 1. saknarpartibeteckning eller upptager mer än en partibeteckning, eller 2. är försedd medkännetecken som uppenbarligen blivit anbragt på valsedeln med avsikt. Finns i ett valkuvert mer än en valsedel, är valsedlarnaogiltiga. Innehåller valkuvertet två eller tre valsedlar och bär alla sammapartibeteckning, skall dock en valsedel räknas som giltig. Uppvisar i sådantfall valsedlarna olikheter i fråga om kandidatnamn, skall namnen på sedlarnaanses obefintliga. Ang. redovisningen av valresultat I motionen 1976/77:438 föreslås attpolitiska partier och kommuner får en förbättrad service i form av kommunvisredovisade valresultat för samtliga val. Motionärerna erinrar om attsammanräkningen av valresultaten syftar till att få fram vilka kandidater somär valda för de olika partierna. Om uppgift önskas om resultatet avriksdagsvalet för enskilda kommuner får man själv ta fram dessa uppgifter,vilket då det gäller större kommuner medför att resultatet i ett stort antalvaldistrikt måste läggas samman. Motionärerna anser att länsstyrelserna, somhar tillgång till modern datautrustning, skulle kunna förbättra servicen ivalredovisningen. Detta skulle vara av värde förde politiska partierna ochkommunerna. Bestämmelser om preliminär rösträkning och slutlig sammanräkningoch mandatfördelning återfinns i 13 kap. resp. 14 kap. vallagen. Vidare har föreskrifter om rapportering av preliminärtvalresultat lämnats i den särskilda valhandbok som RSV ger ut inför de allmännavalen. Vissa frågor ang. röstlängd 1 motionen 1976/77:578 anförs att idet fall en röstberättigad föredrar att ej utöva sin rösträtt bör denne varagaranterad sekretesskydd i detta hänseende. Motionärerna framhåller att detinte är ovanligt att personer som valt att avstå från att rösta ställs undersärskild press inför nästa val. Motionärerna föreslår att vallängden eftervalförrättning och röstsammanräkning hemligstämplas samt förvaras pålänsstyrelsen för att efter hand förstöras. Frågan om sekretesskydd för röstlängd har behandlats tidigare-1964,1969 och 1975 - med anledning av motioner med samma syfte som den nuföreliggande. KU 1976/77:43 8 Utskottetanförde 1964 beträffande rättsläget bl. a. följande: Att röstlängd är offentlig handling är ej ettuttryck allenast för den allmänna offentlighetsgrundsatsen utan även förvallagstifiningens speciella hänsyn. Denna bygger sålunda på grundprincipen,att valförrättning skall vara offentlig, med möjlighet till full insyn frånallmänheten men med väl garanterat skydd för valhemligheten i dess förutangivna betydelse. Sålunda sker både röstavgivningen, den preliminärarösträkningen och den slutliga sammanräkningen inför öppna dörrar, Ett led idetta system är, att även röstlängd, som ligger till grund för valet, skallvara offentlig handling. Avsikten med dessa bestämmelser är att skapa starkagarantier för förrättade vals äkthet och mot obehöriga förfaranden. mening är det icke möjligt att på något sätt inskränka denoffentlighet vid valförrättning, som tillhör vallagstiftningens grundprinciper.Såvitt möjligt fullständiga garantier måste upprätthållas mot obehörigaförfaranden. Av största vikt äräven,att allmänheten hyser fullt förtroende förvalförrättningens korrekthet. Det framstår därför som otänkbart, attavprick-ning av röstande sker i en handling, som är undandragen offentligheten.Sådan avprickning sker både under röstavgivningen och, med avseende åpoströster, vid sammanräkningen. Att röstlängden även måste vara offentlig vid denpreliminära rösträkningen är tydligt, då kontrollmöjligheter eljest skullesaknas. Utskottet avstyrkte bifall till motionen. I enreservation (m, fp) föreslogs att frågan skulle bli föremål för utredning.Riksdagen följde utskottet. Vidriksdagsbehandlingen (KU 1969:15) hänvisade utskottet till beslutet 1964och avstyrkte då aktuellt motionsyrkande. Ett särskilt yttrande avgavs (fp, m). Vidriksdagsbehandlingen (KU 1975:18) hänvisades till tidigareställningstaganden och då pågående utredning rörande sekretesslagstiftning. Imotionen 1976/77:998 tas frågan upp om reglerna för uppförande avröstberättigad person i röstlängd. Motionärerna erinrar om att person som t.ex. återvunnit rösträtt i vissa fall inte kan komma utöva sin rösträtt på grundav att den röstberättigade ej varit uppförd i röstlängd. Motionärerna föreslåratt bestämmelserna ses över. Bestämmelseromröstlängd återfinns i 4 kap. vallagen. Allmän röstlängd skall upprättas åriigenför varje valdistrikt av lokala skattemyndigheten. Längden skall vara upprättadsenast den 15juni(l §). 1 längden upptas svensk medborgare som den 1 junienligt personband är kyrkobokförd i valdistriktet och fyllteller före det år röstlängden upprättas fyller . Även utlänningsom varit kyrkobokförd i riket de tre åren närmast före valåret tas upp ilängden. Den som är omyndigförklarad tas dock ej upp i längden (2§). Särskildabestämmelser om granskning av, anmärkning mot och prövning av röstlängd finns i4 kap. 3-7 §§. Bestämmelserna innebär bl. a. möjlighet för allmänheten attkontrollera uppgifter i röstlängden och att göra anmärkningar fram till den 15juli hos . KU 1976/77:43 9 1 motionen 1976/77:998 föreslås att i vallagenföreskrivs att "till valsedlar skall användas särskilda blanketter somtillhandahålles av centrala valmyndigheten". Motionärerna hänvisar tillställningstagande i valprövningsnämnden med anledning av besvär överkommunfullmäktigeval 1976 vid vilket förekommit valsedlar som icketillhandahållits genom centrala valmyndigheten men som i övrigt i stortmotsvarat vallagens föreskrifterom valsedlars utseende. Nämnden fann inteanledning att ogiltigförklara ifrågavarande valsedlar. Motionärerna anser attbestämmelserna bör ses över. Bestämmelserom valsedlar återfinns i 6 kap. vallagen. 1 I § föreskrivs att till valsedlarskall användas särskilda blanketter som tillhandahålles av centrala valmyndigheten.I 2 § ges närmare föreskrifter om valsedlarna, bl. a. att de skall vara likatill storiek, material och färg. 114 kap, 4 § vallagen finns bestämmelser omnär valsedel skall anses ogiltig. Det förhållandet att till valsedel använtsblankett som inte tillhandahållits av nämns inte blandogiltighetsanledningarna. 1 motionen 1976/77:998 vari som nämnts begärs enallmän översyn av vallagen har utöver vad sagts tagits upp frågorrörande offentlighet vid preliminär sammanräkning i vallokal ochvalprövningsnämndens befogenheter gentemot statliga och kommunala myndigheterm. Enligt motionen bör översynen göras mot bakgrund av vid valen 1976 vunnaerfarenheter. val anmälde RSV till regeringen atterfarenhetema års val borde läggas till gmnd för vissa förbättringari val förfarandet. En särskild utredning kom till stånd efter samråd medjustitiedepartementet, och RSV:s förslag lades i vissa delar till grund förpropositionen 1975:27 med förslag till ändringar i vallagen (se KU 1975:18). Enligtinhämtade uppgifter har RSV med anledning av erfarenheterna av 1976års valpåbörjat en utredning. RSV genomförde under senhösten 1976en genomgång medsamtliga länsstyrelser och ett stort antal kommuner/ valnämnder averfarenheterna från valet. Den av RSV igångsatta utredningen kan komma attberöra frågor som aktualiserats av vissa nu aktuella motioner. Den nu gällande vallagen (1972:620) tillämpadesförsta gången vid allmänna val. Mot bakgrund av erfarenheterna fråndessa val företogs vissa KU 1976/77:43 10 ändringari vallagen (se KU 1975:18), vilka kom att gälla vid valen förra året.Infördesenaste valen meddelade RSV i egenskap av central valmyndigheten radanvisningar i syfte att underiätta ett enhetligt valförfarande. Genom RSV:sförsorg skedde vidare en omfattande informationsverksamhet och utbildning avbl. a. valförrättare. InomRSV pågår olika undersökningarom hur vallagen fungerade vid val.