bet · G001LU4 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om inteckning i fiskebåt I motionen 1975/76:1114 av i Trobro (m)yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring igällande bestämmelser om fartygsinteckning i bålar som säkerhet för lån attinteckning kan erhållas även vid förvärv av mindre fiskebåtar för kustfisket. Motionärenanför att en nybyggd fiskebål, fullt utrustad för fiske, kostaromkring . samt att svårigheterna aU få säkerhet för lån i samband meden sådan investering blir allt större. Enligt motionären har de senaste årenskostnadsstegringar för anskaffning av även mindre fiskebåtar jämte utrustningför kustfiske inneburit stora ekonomiska problem för fiskarna och gjort detsvårt för ungdomar att etablera sig som yrkesfiskare. Han anser därför att detär mycket angeläget att reglerna om fartygsinteckning ändras så attmöjligheter ges till inteckning i fiskebåtar med en längd mellan 6,10 och 12 m.Motionären påpekar avslutningsvis att lantbruksnämnden i iyttrande till lantbruksstyrelsen över fiskerinäringens betänkande (Ds Jo1975:8) framhållit samma synpunkter. Utskottet har vid besök i och läninhämtat synpunkter i ärendet från företrädare för och och från enskilda, yrkesverksamma fiskare.Vidare har utredningen angående företagsinteckning varit närvarande vidbesöket genom utredningsmannen och sekreteraren, vilka lämnat upplysningar omutredningens arbete. Enligt 1 kap. 2S sjölagen (1891:35 s. 1) skallfartyg vars skrov har en största längd av minst 12 m och en största bredd avminst 4 m betecknas som skepp. Annat fartyg betecknas som bål. Över svenskaskepp skall föras ett skeppsregister och över skepp under byggnad ettskeppsbyggnadsregister. Bestämmelser om skeppsregistrering finns i 2 kap., därdet föreskrivs registreringsplikt för svenskt skepp. I fråga om skeppsbyggeföreligger inte registreringsplikt, men ägaren fåranmäla bygget förregisirering. Vidare gäller att den som med äganderätt förvärvar registreratskepp eller skeppsbygge skall söka inskrivning av sin rätt i registret. Sedansådan inskrivning sökts kan skeppet eller skeppsbygget inte tas i anspråk förannan fordran mot överiåtaren än sådan som är förenad med pant- ellerretentionsrätt i egen- 1 1976/77. LU 1976/77:4 LU 1976/77:4 2 domen.Till skillnad från vad som eljest i allmänhet gäller beträffande lös egendom,nämligen att sakräusskydd mot överlåtarens borgenärer inträder först näregendomen överlämnats lill förvärvaren, innebär kravet på inskrivning attsakrättsskyddet inträder redan vid ansökan om inskrivning. I11 kap. 261-266 S*! ges regler om inteckning i skepp. Reglerna, som efterbildatjordabalkens ordning för panträllsupplåtelse, innebär alt ägaren av registreratskepp eller skeppsbygge kan ansöka om och få beviljad inteckning i egendomenför visst belopp. På grundval av inteckningen utfärdar registermyndigheten ettinleckningsbevis, kallat pantbrev. Skeppsägaren kan därefter lägga pantbrevetsom säkerhet för en fordran mot honom eller annan. Den panträtt som borgenärendärigenom får ger honom rätt alt - i den mån gillig panlfordran föreligger -med förmånsrält få belall av medel som myndighel fördelar mellan f\irtygetsrällsägare vid exekulion eller i andra fall. Som framgår av redogörelsen ovan gäller deredovisade reglerna om regisirering, inskrivning av farlygsförvärv ochinteckning inte båtar. 1 2 kap. 2 § sjölagen föreskrivs emellertid att ettsärskilt båtregister skall föras över båtar. Närmare bestämmelser ombåtregistret finns i båtregistreringslagen (1975:604). Enligt lagen skall varjebåt som är avsedd att yrkesmässigt användas till befordran av gods ellerpassagerare, till bogsering eller bärgning, till fiske eller annan fångst isaltsjön eller till uthyrning till allmänheten och vars skrov har en störstalängd av minst 6 m införas i registret. Re-gistreringsplikl föreligger ocksåbelräffande mindre passagerarbåt, om den är konstruerad så, att den kan föraflera än 12 passagerare. Andra båtar, som uppfyller vissa i lagennärmareangivna villkor, far registreras. Förvärv av registrerad ellerregistreringspliktig båt skall anmälas för anteckning i registret. Sådananteckning ger dock inle förvärvaren sakrätlsligi skydd mot överlåtarensborgenärer, utan härför krävs all båten överlämnats till den nye ägaren.Registrering och förvärvsanteckning i registret ger inte heller ägarenmöjlighet att inleckna båten. Enannan form av säkerhetsupplåtelse som slår öppen för näringsidkare är förelagsinteckning.Regler om sådan inteckning lill säkerhet för fordran finns i lagen (1966:454)omföretagsinieckning. Förelagsinieckning meddelas i all den näringsverksamheteller i den verksamhet av viss art som näringsidkaren vid varje tid utövarinom ett län eller inom en eller flera kommuner. Är näringsidkaren aktiebolagfår inteckning meddelas även i bolagels verksamhet i hela landet eller inomflera län. Inteckningen gäller i näringsidkarens lösa egendom i den mån dennahör till den intecknade egendomen och utgörs av vissa i lagen närmare angivnaslag av egendom, dock ej skepp och skeppsbygge. Liksom i fråga om inteckning iskepp ger företagsinteckning borgenären rätt all vid exekution få betalningmed förmånsrätt ur egendomen i mån av tillgång. Kretsen av näringsidkare somhar möjlighet att utnyttja institutet företagsinteckning är begränsad till dem LU 1976/77:4 3 somär bokföringsskyldiga enligl bokföringslagen (1929:117) eller driver jordbrukeller skogsbruk. Bokföringsskydlighelenligt lag åligger alltid aktiebolag, handelsbolag, enkelt bolag sominförts i handelsregistret, förening som införts i föreningsregistret samtsambruksförening. Även andra näringsidkare, som yrkesmässigt driver vi.ssa särskiltangivna rörelser, är bokföringsskyldiga, dock inle fiskare och i allmänhet ejheller rörelseidkare som endast biträds av make, barn saml tväandra personer, bokföringslag har numera ersatts av en nybokföringslag (1976:125) som träder i kraft , Den nyalagstiftningen innebär dock inle någon ändring av reglerna omförelagsinieckning. Somtidigare antytts är det en förutsättning för att en köpare skall blisakrätlsligi skyddad att han får den förvärvade egendomen överiämnad till sig.Genom lösöreköpsförordningen (1845:50 s, 1) har emellertid öppnats en möjlighetför en köpare av lösören all låta egendomen bli kvar i säljarens vård och ändåbli skyddad mot överiålarens borgenärer. Förutsättning härför är att kontrahenternaupprättar en skriftlig handling om köpet. Handlingen skall sedan kungöras påvisst sätt. Vissa yiieriigare villkor finns föreskrivna i lagen. Förfarandetkan tillämpas inte bara vid verkliga köp utan också vid s. k.säkerhetsöveriåtelser, dvs. vid rättshandlingar som har samma syfte som enpantsätlning men som sker i form av en försäljning med villkor om alt säljarenhar rätt att återfå egendomen mot att han infriar sin skuld. De i föregående avsnitt redovisade reglerna isjölagen och båtregistreringslagen trädde i kraft . Reglernaavviker i viss utsträckning från vad som gällde beträffanderegistrering av och inteckning i fartyg. Enligt sjölagen i dess äldre lydelseskulle ett fartygsregister föras över alla svenska fartyg som var avsedda allanvändas lill handelssjöfart eller passagerarbefordran och som hade enbrutiodräktighet av minst 20 registerton. Även annat fartyg, t. ex.fiskefartyg, kunde införas i registret om ägaren så önskade. Någon motsvarighettill skeppsbyggnads-regisirel fanns inle. Fartygsregisiret fördes avsjöfartsverket. För fiskefartyg fanns en särskild decentraliserad registrering.Bestämmelser om inteckning i fartyg fanns i en särskild lag om inteckning ifartyg. För fartygsinteckning fördes ett särskilt register vid Stockholmstingsrätt. Panträtt i fartyget stiftades genom att inskrivningsmyndighetenbeviljade inteckning lill säkerhet för skriftlig fordran på visst belopp.Endast fartyg som upptagits i fartygs-registret kunde inlecknas. Vidare gälldealt inteckning endasl kunde meddelas i fartyg med en neitodräktighei av minst3 regisierlon eller, i vissa fall, med en brutiodräktighet av minst 10registerton. Underförarbetena till ändringarna i sjölagen framfördes från fiskerihåll önskemål ommöjlighet till registrering av mindre fiskefartyg för inteck- 1* 1976/77. LU 1976/77:4 4 ningsändamål,1 proposition 1973:42 med förslag till lag om ändring i sjölagen m, m, anfördeföredragande statsrådet (s, 229 Datt han inte funnii det motiverat all jämteskeppsregistreringen inrätta en registrering av bålar, särskilt fiskebålar, förinskrivning och inteckning. En sådan ordning skulle komplicera systemet utanatt säkert erbjuda sådana fördelar som kan väga upp nackdelarna. Önskemålet attkunna utnyttja fiskebålarna för kreditsäkerhel skulle enligl statsrådet f ö, iviss mån komma all tillgodoses genom att den nya ordningen kan antas ökaantalet inleckningsbara fiskefartyg snarare än minska del. Enligt en påregistreringsförhållandena byggd ulredning. som sjöfartsverketgjort, skulle nämligen kommitiéförslagel medföra, att ell 30-tal fiskefartygföriorade inleckningsbarhet, medan kanske bortåt ett 80-tal sådana i ställetvann inleckningsbarhet. Vid1973 års riksdag väcktes en motion angående rätt för vissa fiskare all användaförelagsinieckning, 1 sill av godkända belänkande LU 1973:7 avstyrkteutskoliei motionen under hänvisning lill pågående översyn av bokföringslagenoch lagen om förelagsinieckning. Lagberedningen, som framlagt förslag utsökningsbalk, avlämnade ett belänkande (SOU 1974:55)Ulsökningsräll XIII med förslag lill lag om införande av utsökningsbalk, m, m,1 betänkandet föreslog beredningen även alt lösöreköpsförordningen skulleupphävas och ersättas med en lag med vissa bestämmelser om överlåtelse ochpantsätlning av lösöre. Lagförslaget, som byggde på principen att sakräusskyddvid överlåtelse av lösöre inträder först när förvärvaren fått egendomen i sinbesittning (iradilionsprincipen). innehöll vissa grundläggande regler angåendeförul-sällningarna för en köpares och panlhavares skydd mot överlåtarens borgenärer.1 förslaget föreskrevs att i fråga om förvärv av bål som avses i 2 ! ; sjölagenoch är införd i båtregistret skulle anmälan om förvärvet tillinskrivningsmyndigheten vara lill fyllest för all överlåtelsen skulle gälla motöveriålarens borgenärer. Vidare föreskrevs i 6 >; all anmälan enligl 3 >;om upplåtelse av panträtt till båt skulle bli gällande mot upplålarensborgenärer under förutsättning att del var fråga om bål som införts ibåtregistret. 1motiveringen till förslaget pekade lagberedningen på de problem som uppstått dåen beställare av båt lämnat förskott på båtbygget men låtit båten bli kvar hosbålbyggaren. Enligt beredningen hade starka önskemål framförts all beställarnaskulle bli bättre skyddade genom lagändring. Beredningen anförde vidare allbåtägarna har behov av att kunna använda sina ofta värdefulla båtar förhypotekarisk pantsätlning, dvs. utan att avstå från användningen av dem, samlatt lösöreköpsförordningen kan användas för sä-kerhetsöveriålelse av båt men auden möjligheten försvann enligl beredningens förslag. Beredningen framhöll syntes kunna överväga alt belräffande bålar göra undanlag från kravet påtradition för all förvärvaren LU 1976/77:4 5 skallvinna skydd mot båtbyggarens borgenärer, om tradition kan ersättas avinskrivning i offentligt register. Enligt beredningen kunde man alltidframställa invändningar mot att i särskilda fall göra avsteg från traditionsprincipen,men det syntes verklighetsfrämmande att av sådant skäl avvisa önskemål someljest framstod som motiverade. Önskemålet om införande av möjlighet atthypotekariskt pantsätta båtar kunde inte gärna tillgodoses på annat sätt ängenom inskrivning. Vidare framhölls, alt om förvärv av båtar blev föremål förinskrivning, kunde även äganderättsförbehåll antecknas, varigenom skapadesvisst skydd mot att sådant förbehåll mister sin verkan genom att bålen överlåtslill någon som är i god tro. Vad angick fallet att färdig bål överlåts lill nyägare kunde denne visserligen bereda sig skydd mot överiålarens borgenärergenom all ta bålen i besittning, men det skulle skapas en egenartad ochsvårförståelig ordning, om endasl förvärv av båtbygge skulle kunna vinna sådantskydd genom anmälan lill båtregistret, medan inskrivning av förvärv av färdigbål inle skulle få någon motsvarande betydelse för skydd mot överlåtarensborgenärer. Au till förhindrande av missförstånd förbjuda inskrivning avförvärv av färdig bål kunde knappast komma i fråga och synles inte förenligtmed önskemålen att hypotekarisk pantsättning skulle kunna ske genom inskrivningoch alt äganderättsförbehåll skulle kunna fa ökat skydd genom sådan åtgärd. Enligtberedningen syntes det inte praktiskt motiverat eller framkomligt au för sagdaändamål införa samma kvalificerade inskrivningssystem som för skepp ochskeppsbyggen. Den regisirering av båtar som regleras i 2 ij .sjölagen i den nyalydelsen syntes emellertid kunna tjäna som underlag för en enklare regleringsom tillgodoser behovet. Beredningen ville beträffande båtar som uppfylldevissa minimikrav förorda att förvärv av sådan båt får anmälas till båtregistretoch alt det tillmäts samma betydelse för skydd mot överiålarens borgenärer somtradition. Vidareförordades att också paniavial skulle kunna inskrivas och att sådan åtgärdskulle ge pantupplåtelsen åsyftad verkan. Deanmälningar av förvärv eller paniavial som enligl beredningens förslagförutsattes få ske till registret hade närmast karaktären av denuntiaiion. a. inte fråga om att pantbrev eller liknande skulle utfärdas medanledning av anmälan om pantupplåielse. Själva registret borde endast innehållakorta dala som gjorde del möjligl att identifiera ägare, föregående ägare somgjort äganderättsförbehåll och långivare som har panträtt. Med ledning däravkunde upplysning om kvarstående skuld lill den förra ägaren eller långivarebekvämast vinnas genom förfrågan hos vederbörande. Enligl vad beredningeninhämtat erbjöd det inle någon svårighel all komplettera eil redan upplagtbåtregister med de nyheter som beredningens förslag skulle innebära. Beredningensförslag är f n. föremål för överväganden inom regeringens kansli. Såvitt gällerbåtbeställarnas behov av skydd för lämnat förskott har LU 1976/77:4 6 dockförslaget lett lill lagstiftning genom lagen (1975:605) om registreringav bålbyggnadsförskoll. Den tillkallade utredningen (Ju 1972:12)angående företagsinteckning har i uppdrag alt företa en översyn avlagstiftningen om förelagsinieckning. 1 direktiven till utredningen tas uppflera frågor som bör utredas, bl. a. spörsmålel om i princip endastbokföringsskyldiga näringsidkare skall ha rätt all erhålla företagsinteckning.Enligl direktiven har vid olika tillfällen förslag framställts om utvidgning avkretsen inteckningsberälligade. a. har i en skrivelseär 1969 till Kungl. Maj:t framfört önskemål om all vissa fiskebåtar, som inlekan inlecknas enligl sjölagen, skall kunna inlecknas enligl lagen oinförelagsinteckning. 1 direktiven anförs att utredningen vid sin översyn fårbedöma i vad mån de framförda önskemålen bör tas upp i samband med översyneneller bör övervägas vid den då pågående översynen av bokföringslagen. direktiven nämnda översynen av bokföringslagen har numera avslutats och resulterati en ny bokföringslag. Som tidigare berörts ledde översynen inte till någonändring i fråga om rätten att erhålla företagsinieckning. , som tillkallats ,slutförde sitt arbete genom avlämnande av belänkandel (Ds Jo 1975:8)Statligt slöd till fisket. 1 betänkandet framläggs förslag lill fortsattastödåtgärder på fiskets område. Förslagen avser bl. a. ändringar av gällandebestämmel.ser om lån lill och statliga garantier vid invesieringar i fisket,Belänkandel har remissbehandlats, varvid bl, a, ,i och lantbruksnämnden i samma län yttrat sig,påpekar att lån lill invesieringar i fisket i allmänhetbeviljas mot antingen fartygsinleckning, pantbrev i låntagarens fastighet ellerborgen. Enligt styrelsen har nackdelarna med borgen och de s, k, borgenshävornanyligen upplevts inom fisket. Fiskarna upplever också slarkl nackdelarna avall behöva inleckna sina fastigheter, eftersom deras möjligheter att underhållasina fastigheter med lån härigenom beskärs. Styrelsen anser all möjlighel börfinnas alt inleckna fiskefartyg som har en längd under 12 m. Länsstyrelsenanför all en vid Blekingekusien vanligen använd fiskebål av slorieksordningen30-35 fot enligt uppgift kostar , all anskaffa saml allmöjligheler alt moi fartygsinleckning erhålla lån också lill fartyg i dennastorlek bör prövas. anser del angelägel all gällandebeslämmelser snarasi ändras så all möjligheter ges till inteckning även ifiskefartyg med en längd understigande 12 m. Efterremissbehandlingen har belänkandel överiämnats till Jiskerikom-mlttén (Jo1975:07), som tillsatts för all utreda fiskets kort- och långsiktiga problem.Kommittén har inte fåll några särskilda direktiv. LU 1976/77:4 7 Lånoch kreditgarantier till fiskeföretag För finansiering av fiskeföretag finns vissastödformer. Enligt kungörelsen (1971:445) om statligt slöd till fisket kanfiskerilån utgå för 1) inköp av fiskefartyg ellerredskap för yrkesmässigt fiske samt maskinell eller teknisk utrustning ellersäkerhetsutrustning till sådant fartyg, 2) inköp av fordon, mindre båleller andra hjälpmedel för transport av fisk, 3) uppförande av mindre anläggningdär fiskets produkter skall tillgodogöras eller förädlas, eller fiskodling, Fiskerilån får ej beviljas till högre belopp än 200000 eller om särskilda skäl föreligger . Lånen är ränte- ochamorteringsfria i högst och skall därefter återbetalas ,högst . Den årliga låneramen har sedan mitten av 1960-taletuppgått till 9 milj. kr. Förutom lån kan också statlig kreditgarantibeviljas dels för konsolidering av fiskefartyg och dels för investeringar ifiskefartyg. Garantiramen utgör 20 milj. kr. Garantisysiemet infördes ochramen har varil oförändrad . Någon begränsning av garantibeloppelssioriek är inte fastställd. Fiskeristyrelsenär beviljande myndighet. Lantbruksnämnderna tar emot ansökningar, till- elleravstyrker och överiämnar dem till styrelsen. Förvaltningen ochadministrationen av lånen åvilar lantbruksnämnderna. Detre senaste budgetåren har låneramen, 9 milj. kr., helt utnyttjats ochfiskeristyrelsen har för att inle i slutet av anslagsåren slå helt ulanlånemedel infört följande prioritering av låneändamålen 1) motorbyten, 2) inköpav fartyg, 3)tekn. utrustning, 4) redskap, 5) övrigt. Detta har enligt vadutskottet erfarit i praktiken betytt att i stort endast de tre förstakategorierna har kunnat tillgodoses med lån. (Undantag har gjorts för ett fätallån lill insjöfiskare och fiskare med fasta redskap, där redskapskostnadernavida överstiger båtkoslnaderna.) Lån beviljas i princip med högst avinvesteringskostnaderna. För lån och kreditgarantier skall ställas betryggandesäkerhet. Belräffandefiskeristyrelsens praxis har vidare inhämtats att styrelsen med hänsyn lilllånemedlens knapphet ansett alt lån inle bör utgå med högre belopp än somsvarar mot av fartygens försäkringsvärde och kreditgarantier intebeviljas till högre belopp än av samma värde. Denna begränsning harnärmast tillkommit med hänsyn till att haft dåligaerfarenheter när det gällt all bedöma hur mycket som vid exekutiva försäljningarhar utgått före inteckningarna med åberopande av sjöpanträtt. Huvudregeln närdel gäller såväl lån som garantier har för styrelsen varit alt låntagaren skallställa sitt fartyg som säkerhet genom all lämna fartygsinteckning. Detta ärdock möjligt endast i fråga om skeppen. För bålarna har styrelsen måst krävaannan säkerhet. Styrelsen har därvid godtagit fastighetsinteckningar ochborgen av två var för sig för lånebeloppet vederhäftiga personer. LU 1976/77:4 8 Till har enligt en till utskottetöveriämnad promemoria under /76 inkommit 175 ansökningar omfiskerilån med sökt belopp av kr. 11 257 336. Av dessa ansökningar harlantbruksnämnderna tillstyrkt kr. 10 065 900. har i samråd medsina särskilda sakkunniga i vissa låne- och stödärenden på fiskets områdefördelat tillgängliga 9 milj. kr. på 155 lån enligt nedan. Vid budgetårets slut förelåg dessutom 15 ansökningarmed sökt belopp på kr. 1 381 900 och av lantbruksnämnderna tillstyrkt kr. 1 313000. vilka icke kunnat beviljas inom läneramen för året. 19företag har ansökt om statlig kreditgaranti och 12 har beviljatsgaranti på sammanlagt 4,65 milj, kr. Den största garantin pä 3,5 milj. kr.kommer icke att tas i anspråk då fartyget försålts till utlandet. Resterandegarantier fördelar sig sålunda Av 1975/beviljade lån utgick tillbåtar. I drygt hälften av dessa lån krävdes fastighetsinteckning som säkerhetoch i övrigt godtogs borgen eller en kombination av fastighetsinteckning ochborgen. anslagsäskanden /78 har begärt alt låneramenskall ökas till 12 milj. kr. och att de individuella lånen skall höjas . och att de större investeringarna (särskilda skäl) skallhöjas . LU 1976/77:4 Fartyg vars skrov har en största längd av minsttolv meter och en största bredd av betecknas i .sjölagen somskepp. Annat fartyg benämns båt. Över svenska skepp skall efter den 1 januari1976 föras ett skeppsregister. Den som med äganderätt förvärvar skepp skallsöka inskrivning av sin rätt i registret. Sedan sådan inskrivning sökts kanskeppet inte tas i anspråk för annan fordran mot överiåtaren än sådan som ärförenad med panträtt eller retentionsrätt i skeppet. Detta innebär således attsak-rättsligt skydd inträder redan vid ansökan om inskrivning och inte someljest när det är fråga om lös egendom först när egendomen överiämnats tillförvärvaren. Ägare av registrerat skepp kan fl inteckning beviljad i skeppetför visst helopp. Pä grundval av inteckningen utfärdar registermyndighetenpantbrev, som skeppsägaren därefter kan lägga som säkerhet för en fordran. Överbåtar skall föras båtregister enligt bestämmelser i den särskilda båtregistreringslagen.Varje båt som är avsedd att yrkesmässigt användas till befordran av gods ellerpassagerare, till bogsering eller bärgning, till fiske eller annan flngst isaltsjön eller till uthyrning till allmänheten och vars skrov har en störstalängd av skall införas i registret. Även andra båtar, somuppfyller vissa i lagen närmare angivna villkor, får registreras. Förvärv avregistrerad eller registreringspliktig båt skall anmälas för anteckning iregistret. Sådan anteckning ger dock inte såsom motsvarande anteckning iskeppsregistret förvärvaren sakrätlsligi skydd mot överlåtarens borgenärer.Inte heller ger förvärvsanteckning i båtregistret ägaren möjlighel alt inlecknabåten. Imotionen framhålls att byggandet av nya fartyg för kustfisket hämmas avsvårigheterna för beställarna att ställa godtagbar säkerhet för de lån sombehövs för sådan investering. Eftersom dessa fartyg som regel haren längdunderstigande kan de inte inlecknas. Med hänsyn till de senaste årenskostnadssiegringar - en fiskebåt kostar enliglmotionären omkring 20QOGO kr. - är det angeläget att båtarna kan utnyttjas somsäkerhet för erforderliga lån. Motionären anser därför alt reglerna omfartygsinleckning bör ändras så all möjlighet öppnas lill inteckning i fiskebåtarmed en längd , dvs. båtar som vederbörande ägare är pliktig allregistrera i båtregistret. Med stöd av del anförda yrkas i motionen attriksdagen skall hos regeringen begära förslag till ändrade regler om fartygsinleckning. Utskottetvill lill en början framhålla alt den svenska fiskerinäringen f n. befinner sigi ett allvariigt läge. Till följd av överfiskning av ett antal ekonomisktvärdefulla fiskearter i , och har kvoteringsbestämmelsermåst tillgripas. Produklionsunderlaget har härigenom slarkl försämrats. Härtillkommer att det svenska västkuslfiskei kan utestängas från betydelsefullaflngstplaiser, om fiskezoner inrättas LU 1976/77:4 10 ienlighet med vad som föreslagits inom ramen för och somförespråkas även inom EG-blocket. Utskottet vill i detta sammanhang ocksåerinra om all den överenskommelse som träffats med om räll för svenskafiskare att fiska inom den norska fiskezonen endasl omfattar en period av tioår, vilket är en kort lid när del gäller alt bedöma lämpligheten av attinvestera medel i nya fiskefartyg.