bet · G001KrU25 · 1976-12-31 00:00:00 — KrU1976/77: 25 1976/77: 25 medanledning av motion om åtgärder för förbättring av barns och ungdoms fysiskakondition, m. m. I motionen 1975/76:573, vars behandling på förslagav kulturutskottet i betänkandet 1975/76:42 uppskjutits till /77,har () yrkat att hos regeringen anhåller om utredningom värdet av att under uppväxtåren bygga upp en god grundkondition, därvidsärskilt bör ske 1. en sakkunnig prövning av imotionen angivna synpunkter, 2. en undersökning av om bärandeskäl finns för ökad fysisk träning i samhällets regi av ungdom i tidigare ochsenare uppväxtåren, 3. en utredning om behovet av ochmöjligheterna lill särskild undervisning i fysisk träning för barn och ungdomsom av olika skäl har svårigheter att delta i obligatorisk fysisk träning. Motionären uttalar alt del är vetenskapligtfastslaget alt den fysiska aktiviteten under barna- och uppväxtårengrundlägger individens allmänna kondilionstillstånd. Han vill med motionenfästa uppmärksamheten på utvecklingen av individernas egen grundkondition ochden oerhörda betydelse som en god och stabil grundkonditionsnivå måste anses haunder individens hela livsföriopp. Denkondilionsnivå som en individ uppnått då han är fullväxl kan enligt motionärenbetraktas som vederbörandes grundkonditionsnivå. Alt genom senareiräningsåtgärder m. m. komma så mycket högre än denna nivå under den fortsattalevnaden är inte lätt. Däremot är del lätt att komma under densamma. Skillnadenmellan en högre och en lägre grundkondilionsnivå innebär - för den som nått denhögre nivån - en hälsovinst som kan vara betydande och som bör bedömas medbeaktande av att den sträcker sig över hela levnadsförloppet. mån individerna själva under uppväxtåren inte har motivation till fysiskträning bör samhället i högre grad än liden nu medger biträda både teoretisktoch praktiskt. Vad som behöver ökas är motivation, lustbetoning ocheffektivitet i lek- och träningsverksamhet. Både skolan och frivilligarörelser, föreningar etc. bör medverka. 1 större utsträckning än börman utnyttja skolans hållimmar. Det kan också ifrågasättas om inte någonveckotimme i ett teoretiskt ämne skulle kunna bytas ut mot fysisk träning. Ävenbarn och ungdom som av olika skäl har svårighet att delta i obligatoriskträning bör genom särskild undervisning ges ökade möjligheter till fysiskträning inom eller utanför skolans ram. 1Riksdagen 1976/77. KrU 1976/77:25 2 Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånsocialstyrelsen, , . RiksförbundetHem och skola samt . Därefter har socialutskottetpå anmodan av kulturutskottet yttrat sig över motionen. Socialutskottetsyttrande (SoU 1976/77:1 y) bifogas som bilaga. har uppdragit ål sin avge yttrande över motionen. Som yttrande har nämnden med instämmandeöveriämnat en av en referensgrupp för motion och fysisk aktivitet utformadskrivelse med synpunkter. Gruppen instämmer i motionens allmänna synpunkteroch i dess uppfattning alt ökade insatser erfordras. Någon särskild utredningbör enligt gruppens mening inte tillsättas utan i stället bör berördamyndigheter få i uppdrag all föreslå formerna för och omfattningen av de nyaåtgärder som kan vara itiotiverade och genomförbara. framhåller att det Rjorts ettstort antal undersökningar som visar den betydelse för individensgrundkondition som fysisk aktivitet under uppväxtåren har. Inom överstyrelsenarbetar man med ett utvecklingsprojekt i gymnastik som syftar till altförbättra och effektivera undervisningen i detta ämne. Vad beträffar antaletgymnastiktimmar på olika stadier betonar överstyrelsen att det är fråga omsvåra avvägningar när man skall avgöra hur mycket tid som varje ämne i skolanskall ha. Den beslutade reformeringen av skolans inie arbete (SIA-reformen)kommer att ge eleverna ökade möjligheter lill fysisk, träning både i den ickelimplanebundna verksamheten och i den allmänna fritidsverksamheten. Skolöverstyrelsenhar startat ett fortbildningsprojekt som alltjämt pågår och vars syfte är altöka gymnastiklärares, skolsköterskors och andra lärares kunskaper om elever medhandikapp och därmed dessa befattningshavares förmåga att skapa förutsättningarför fysisk träning även för elever som inte kunnat delta eller haftsvårigheter att delta i den vanliga gymnastikundervisningen. I ston tordeöverstyrelsens utvecklingsprojekt rörande specialgymnastik motsvara denutredning om särskild undervisning i fysisk träning som föreslås i motionen.Överstyrelsen anser därför att ytterligare utredning i denna fråga inteerfordras. Behovetav gymnastik i skolan är, framhåller överstyrelsen, helt accepterat och någonytteriigare utredning beträffande delta behövs därför inte. Riksidrotisförbundei delar motionärens uppfattningom betydelsen av fysisk träning i ungdomsåren. Förbundet framhåller att delvid flerii tillfällen påpekat alt antalet gymnasliklimmar i skolan borde ökas.Beträffande motionärens önskemål om olika vetenskapliga undersökningar villförbundet påpeka att flera sådana redan är genomförda. Genom fortlöpandestudier och utredningar söker förbundet finna lämpliga och effektiva vägar atterbjuda både yngre och äldre bättre möjligheter till stärkande motion. KrU 1976/77: 25 3 idrottsförbundetär av den bestämda uppfattningen att ytterligare åtgärder inte behöver vidtagasför att nå vad motionären åsyftat. betonar att motionärenpekat på ett viktigt problem, nämligen handikappade barns och ungdomarsmöjligheter till fysisk träning, men förbundet kan inte instämma i del förslagtill lösning som lagts fram i motionen. Det finns stor risk förattsicialundervisningen i gymnastik blir ett nytt instrument som gör det möjligtalt skilja ut "mindre duktiga elever". Det gäller i stället förgymnasliklärarna all anpassa sin undervisning till elevernas möjligheter. Föratt komma till rätta med de problem beträffande handikappade barn och ungdomarsom tagits upp i motionen bör snarare en utredning undersöka möjlighcleriia allförbättra utbildningen av gymnastiklärare i dessa frågor. och skola anser alt motionärentagit upp vitala frågor men att del inte är nödvändigt med någon utredning omvärdet av att under uppväxtåren bygga upp en god grundkondition, eftersom delinte råder delade meningar om detta värde. Däremot kan det råda delade meningarom hur denna grundkondition skall byggas upp, men de frågor som är aktuellahärvidlag synes dock vara under tillfredsställande bevakning. Vadgäller andra och tredje punkten i motionens hemställan räknar förbundet medall de beaktas i läroplansarbete. Riksförbundetanser att synpunkterna i motionen bör föras vidare till barnmiljöutredningen (S1973:08). har i sill yttrande betonat att engod grundkondition är av största betydelse för individens fysiska och psykiskahälsa och välbefinnande. Utskottet anser det emellertid inte erforderiigl mednågon åtgärd av med anledning av motionen och hänvisar till stöd fördenna uppfattning till olika åtgärder inom respektive arbetsområden somredovisats av och , till den av riksdagenbeslutade reformen angående skolans inre arbete (SIA-reformen) och till attsamhällets barnomsorg har till syfte bl. a. alt främja en gynnsam fysiskutveckling hos barnen. Motionens syfte är dels att fästa uppmärksamhetenpå det stora värde det innebär för den enskilda människan att ha en godgrundkondition, dels all initiera en utredning med uppgift att sakkunnigt prövarikligheten av de synpunkter som motionären anfört och värdet av de åtgärdersom han rekommenderat. Utskottet-som får erinra om sitt betänkande 1975/76:11, van bl. a. betonades den storabetydelsen av åtgärder som syftar till att göra det möjligt för människor attoberoende av ålder, kön och fysiska förutsättningar ägna KrU1976/77: 25 4 sigåt fysisk aktivitet - delar motionärens och remissinstansernas uppfattning atten god grundkondition är av största betydelse för individens fysiska ochpsykiska hälsa och välbefinnande. Grundkonditionens betydelse är enligtutskottets mening så allmänt erkänd, att det inte finns skäl för atthos regeringen anhålla om den av motionären önskade utredningen. Utskottet fåräven hänvisa till vad , ochRiksidrotisförbundei anfört om redan vidtagna och planerade åtgärder med sammahuvudsyfte som motionen, nämligen att verka för en förbättring av den enskildeindividens grundkondition. Utskottet avstyrker motionen och hemställer att avslårmotionen 1975/76:573. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i (s), (),i Agnas (m), (), i Ulfsbyn (c), (),i (s), herrar (). (), (),(), (), herrar (). (), fruEliasson (c) och (). KrU 1976/77:25 5 1976/77:1 y övermotion om åtgärder för förbättring av barns och ungdoms fysiska kondition, m.m. Kultumtskottet har beslutatinhämta yttrande av socialutskottet över motionen 1975/76:573 av () om åtgärder för förbättring av barns och ungdoms fysiska kondition, m. m. Påkultumtskottets begäran har yttranden över motionen avgetts av ,, . De handikappades riksförbundoch hem och skola. I motionen hemställs om utredning angående värdetav att man under uppväxtåren bygger upp en god gmndkondition. Motionären villatt det under utredningsarbetet skall göras dels en sakkunnig prövning av i motionenangivna synpunkter, dels en undersökning av om bärande skäl finns för ökadfysisk träning i samhällets regi av barn och ungdom, dels en undersökning ombehovet av och möjligheterna till särskild undervisning i fysisk träning förbarn och ungdom som av olika skäl har svårigheter att delta i obligatoriskfysisk träning. Avyttrandena över motionen framgår att remissinstanserna delar motionärensuppfattning att det är väsentligt att man bygger upp en god gmndkondition iuppväxtåren och att man fortlöpande uppmärksammar detta önskemål. Socialstyrelsenverkar genom sin för ökad kunskap och förbättradhandlingsberedskap hos befolkningen rörande hälsan och dess vård. Nämnden hartillsatt en medicinsk expertgmpp för kost och motion (MEK), och till denna harknutits en särskild referensgmpp för motion och fysisk aktivitet. Socialstyrelsenhar även i skriften (redovisar 1973:33) behandlat frågan om barnens fysiskaträning och därvid hänvisat till ett stort antal fysiologiska undersökningarsom visar den fysiska aktivitetens betydelse under uppväxtåren för individensgmndkondition. Skolöverstyrelsenuppmärksammar frågan om elevemas fysiska träning bl. a. i samband med denpågående läroplansöversynen. KrU 1976/77:25 6 drivertillsammans med gymnastik- och idrottshögskolorna även ett betydandeforsknings- och utvecklingsarbete på området. Som exempel kan nämnas följande.Vid lärarhögskolorna i , och pågår olikautvecklingsprojekt inom gymnastik och idrott. Därvid ägnas särskilduppmärksamhet åt bl. a, låg- och mellanstadiets gymnastikundervisning ochåtgärder för stimulans och aktivering av svagmotiverade elever. Ett nyttläroplanssupplement i gymnastik för både gmndskola och gymnasieskola har /76. Vidare har det tillsatts en arbetsgmpp som skall analyserafriluftsverksamheten i skolan. Syftet är att förbättra fömtsättningama ochförståelsen för friluftsverksamhetens betydelse. Det kan också nämnas att enförsöksverksamhet med samverkan i fråga om undervisningen i gymnastik ochbiologi har påbörjats. Dådet gäller motionsyrkandet om undersökning angående behovet av ochmöjligheterna till särskild undervisning i fysisk träning för elever medsvårigheter att delta i obligatorisk fysisk träning vill utskottet framhållaatt det finns möjlighet till samordnad specialundervisning igymnastik för handikappade elever. 1 samband med att denna möjlighet infördesstartades ett fortbildningsprojekl angående specialgymnastik som fortfarandepågår. Projektet har till syfte att hos gymnastiklärare, skolsköterskor ochandra lärare öka kunskapen om elever med handikapp och därmed förmågan attskapa förutsättningar för fysisk träning även för elever som intekunnat eller haft svårt att delta i vanlig gymnastikundervisning.Skolöverstyrelsen har främst som ledning för elevvårdspersonalen under läsåret1975/76 utgivit ett material benämnt "Specialgymnastik - medicinskinformation" och "Specialgymnastik - studiematerial". Enkompletterande del "Specialgyrnnastik - psykologisk information" ärunder arbete. Detförslag lill reformering av skolans inre arbete (SIA-reformen) som riksdagenunder våren antagit (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367)innebär ökade möjligheter till fysisk träning både i den icke timplanebundnaverksamheten och i den allmänna fritidsverksamheten. Förslaget fömtsätter ävenen nära samverkan mellan skolan och olika frivilliga organisationer, såsomidrottsföreningar. Utskottetanser i likhet med motionären att en god gmndkondition är av största betydelseför individens fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande. Mycket talarockså för att motionären har rätt i sitt antagande att vad som försummats avfysisk träning under uppväxtåren inte senare kan helt kompenseras. Mot bakgmndav vad som ovan anförts om och åtgärderinom sina verksamhetsområden och om SIA-reformen samt med beaktande av attsamhällets barnomsorg har till syfte alt bl. a. främja en gynnsam fysiskutveckling hos barnen anser dock utskottet att del inte är erforderiigl mednågon KrU 1976/77: 25 7 åtgärdmed anledning av motionen. Utskottet avstyrker således motionen 1975/76:573. Närvarande:herrar Karisson i (s), (), i Ös-kevik (c), Svenssoni (s), fm Skantz (s), herrar i (s)'*, iGöteborg (c)*. ()*, i (s), fm Wi-genfeldt (c), fmSwartz (fp), i (m), fröken (), fröken ()och ()*. *Ej närvarande vid betänkandet justering.