bet · G001KrU43 · 1976-12-31 00:00:00 — 9. att avslår motionen1976/77: 1448, yrkande 1, om samiska som undervisningsspråk i sameskolorna, 10. att godkänner de riktlinjer förinsatser för samisk utbildning som förordats i propositionen 1976/77: 80, KrU 1976/77: 43 H 11. att avslår motionen1976/77: 1448, yrkande 4, om samrådsgrupper i samefrågor, 12. att till Bidrag tillsamisk kultur för / 78 under nionde huvudtiteln anvisar ettanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i (s), (),i Agnas (m), (), (), (), herrar (). (), (), (), (), (), herrar i (m), Klöver (s) och fröken (). KrU 1976/77: 43 12 1916111: 3 y övervisst motionsyrkande med anledning av propositionen 1976/77: 80 om insatser församerna har anmodat konstitutionsutskottetatt beträffande propositionen 1976/77: 80-om insatser för samerna yttra sig medanledning av motionen 1976/77: 1448 av m. fl. (vpk) såvitt gälleryrkandet 4. Imotionen framhålls att en viktig fråga beträffande samernas förhållanden ärderas möjligheter att påverka utvecklingen i de kommuner där de bor. Det gällersådana frågor som direkt berör samema och deras näringsverksamhet. Enligtmotionen kan problemet lösas genom att det i de kommuner som har stort samisktinslag tillsätts särskilda samråds-gmpper, i vilka samer ingår, som får tilluppgift att behandla frågor som rör samerna. Motionärerna föreslår attregeringen ges i uppdrag att utarbeta förslag i denna riktning. De lösningarsom enligt motionen är tänkbara är att man antingen vidtar ändringar ikommunallagen så att sådana samrådsgrupper möjliggörs eller också att fråganlöses genom förhandlingar med berörda kommuner. I motionen yrkas (punkt 4) attriksdagen hos regeringen hemställer att denna vidtar nödvändiga åtgärder föratt få till stånd samrådsgmpper i enlighet med vad som anförts i motionen. Konstitutionsutskottetvill erinra om att antagit ett förslag till ny enhetligkommunallag (KU 1976/77: 25). En grundläggande princip i denna lag, liksomtidigare kommunallagar, är den kommunala självstyrelsen. Statsmakternasreglering av de kommunala förhållandena inskränker sig sålunda till att gevissa ramar för den kommunala verksamheten. Vad gäUer de i motionen upptagnafrågorna vill utskottet endast anföra, att något hinder inte föreligger för dekommuner som så önskar att tillsätta samrådsgrupper eller andra rådgivandeorgan för tillvaratagande av samernas intressen. KrU 1976/77: 43 13 Närvarande:herrar (), i (s), i (m). (),i (fp), i (s), (), iMalung (s), Schött (m), i (s), Kindbom (c), (), fruHammarbacken (c), () och (). KrU 1976/77: 43 14 1976/77:3 y överviss del av propositionen 1976/77: 80 om insatser för samerna Kultumtskottet har beslutat attbereda socialutskottet tillfälle att yttra sig över viss del av propositionen1976/77: 80 om insatser för samerna, nämligen såvitt avser avsnittet 5.6 Socialservice. I propositionen 1976/77: 80 föreslås efter förslagav sameutredningen en rad insatser för samerna och deras kultur. Föredragandedepartementschefen, statsrådet , behandlar i avsnittet 5.6 Socialservice efter samråd med chefen för frågor om sådanservice i vid mening. Bland annat redovisas översiktligt den försöksverksamhetmed åtgärder för vård och service i glesbygder till vilken bidrag utgår frånanslaget till forsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet underfemte huvudtiteln. Vidare redovisas förskolans möjligheter att tillgodosesamernas behov. Vadföredragande departementschefen anfört i nämnda avsnitt föranleder inte någonerinran från socialutskottets sida. Närvarande:herrar i (s), (), i Öskevik (c),Carlshamre (m)*, i (s). (), Leuchovius (m), Nilssoni (s), fm Wigenfeldt (c), (), (), ()*, fröken ()*, ()* och (). Ej närvarande vid yttrandets justering. KrU 1976/77: 43 15 1976/77: 1 y övervissa delar av propositionen 1976/77: 80 om insatser för samerna jämtemotioner Genom beslut har kulturutskottetanmodat utbildningsutskottet att yttra sig med anledning av kapitel 5.12 i dentill kulturutskottet hänvisade propositionen 1976/77: 80 om insatser för samernasamt motionerna 1976/77: 1445 yrkandet 1 och 1976/77: 1448 yrkandet 1. Sedermerahar utbildningsutskottet till kulturutskottet överlämnat den vid /76 väckta motionen 1975/76: 1501 omundervisning i samiska m. m. kommer i detta sammanhang attyttra sig även över denna motion. I propositionen 1976/77: 80 om insatser för samemahar regeringen ()såvitt nu är i fråga föreslagit att godkänna de riktlinjer förinsatser för samisk utbildning som förordats i kapitel 5.12 i propositionen. 1975/76:1501 av m. fl. (vpk) vari hemställs 1. attriksdagen beslutar om en utbildning av lärare med samiska som modersmål för förskolan, och gymnasieskolan, 2, att i tillämpligaförfattningar stadgar skyldighet för kommunerna att inrättaförskoleavdelningar och klassavdelningar i första två klasser medsamiskan som undervisningsspråk där det finns ett elevunderlag för sådana, 3, att beslutar att kommunernaskostnader för sådana avdelningar helt ersattes med statsmedel, 4. attriksdagen hos regeringen anhåller att den uppdrar åt institu tionen för samiska språk vid i att i samarbete med , Same-Ätnam, Samernas folkhögskola samt sa miska institutioner och enskilda forskare och pedagoger i och utarbeta läromedel för undervisning i samiska språk på alla nivåer. KrU 1976/77: 43 16 1976/77: 1445 av herrar Lövenborg () och Hagel ()såvitt gäller yrkandet att beslutar hos regeringen anhålla attsameskolstyrelsen inom får i uppdrag att på några orterstarta en försöksverksamhet med samiskan som undervisningsspråk i förskolan ochde två första klasserna av (yrkandet 1), 1976/77: 1448 av m. fl. (vpk) såvittgäller yrkandet att beslutar att hos regeringen hemställa om attsameskolstyrelsen inom ges i uppdrag att tillse att samiskanblir undervisningsspråket i sameskolorna (yrkandet1). Under avsnittet om samiska utbildningsfrågorredovisar regeringen i propositionen sina ställningstaganden såvitt gäller denfortsatta utvecklingen av samhällets insatser för att tillgodose de samiskaönskemålen om bättre utbildningsmöjligheter. Ensamisk utbildningsväg är med sameutredningens synsätt inte liktydigt med ettfrån det svenska utbildningsväsendet i övrigt helt fristående samisktutbildningssystem. Den samiska utbildningsvägen kan enligt utredningen sägasbestå av samiska inslag inom alla delar av utbildningssamhället.Sameutredningen anser att de samiska utbildningsmöjligheterna i många fall ärrelativt goda. På åtskilliga punkter krävs dock, framhåller utredningen,förbättringar eller nya insatser för att man skall kunna tala om en samiskutbildningsväg som motsvarar samernas berättigade önskemål. Ilikhet med sameutredningen anser föredragande statsrådet att man i princip bör eftersträvainslag av det samiska språket och den samiska kulturen på allautbildningsstadier och i den omfattning som motsvarar samernas berättigadeönskemål. I de faU där de samiska frågorna inte kan ges tillräcklig omfattninginom ramen för ett enhetligt skolsystem, bör man enligt propositionen kunnaöverväga särskilda lösningar för att tillgodose de samiska behoven. Målet börsåledes, fortsätter föredragande statsrådet, vara att kunna erbjuda samerna enutbildningsväg inom den allmänna skolan med reella möjligheter för de samiskaeleverna att ta del av och utveckla det samiska språket och andra kulturinslag. Utbildningsutskottetkan helt ansluta sig till denna målformulering och har för sin del inget atterinra mot att den i propositionen aviserade departementala arbetsgruppen församefrågor får till uppgift bl. a. att i samråd med i första handskolöverstyrelsen och utredningen (U 1972: 06) om skolan, staten och kommunernasamt efter överläggningar med samernas organisationer konkretisera och lägga framförslag beträffande KrU 1976/77: 43 17 denadministrativa och pedagogiska ledningen av en samisk utbildningsväg. Enligtbestämmelserna i nomadskolförordningen (1967: 216, omtryckt 1971: 390, ändradsenast 1975: 451) har samers barn rätt att fullgöra skolplikt i nomadskolan istället för i . Benämningen sameskola bör enligt propositionen ifortsättningen användas i stället för benämningen nomadskola.Utbildningsutskottet har inget att erinra häremot. Utskottetär vidare ense med föredragande statsrådet om att samerna, så länge de självaönskar det, skall ha tillgång till två likvärdiga utbildningsalternativ på detobligatoriska skolstadiet, nämligen statlig sameskola och grundskola.Härav följer att frågan om nedläggning av en sameskola måste prövas i närasamråd med samernas företrädare. Såsom föredragande statsrådet framhåller bördet komma i fråga att lägga ned en sameskola först när alla parter är överensom att de samiska intressena bättre kan tillgodoses i kommunens grundskolor.Utskottets anslutning till detta uttalande i propositionen har skett med denförutsättningen att samernas företrädare kommer att. yara öppna för att man somalternativ till nedläggning av en sameskola prövar nya organisatoriskalösningar på lokalplanet. EnUgtmotionen 1976/77: 1448 är det nödvändigt att samebarnen får sin förstaskolundervisning på sitt modersmål. I motionen framförs ett yrkande (yrkandet1) som syftar till att undervisningen i sameskolorna redan fr. o. m. läsåret1977/78 skall bedrivas på samiska i de tre första årskurserna. Undervisningeni samiska är obligatorisk i sameskolan,- och de flesta av skolans ämnen kan gessamisk inriktning. Såvitt utskottet kunnat finna är det bl. a. på grund avbristen på lärare som har utbildats för samisk undervisning inte möjligt attrealisera motionärernas önskemål. Som en följd härav och då någon"sameskolstyrelse inom " som motionärema nämnerinte finns avstyrker utbildningsutskottet för sin del yrkandet 1 i motionen1976/77: 1448. Intressetför en starkare ställning i för de samiska frågorna avser intebara samiska språket utan samernas språk och kultur i vidare mening. Ipropositionen redovisas vissa av beslutade åtgärdersom enligt föredragande statsrådets mening kommer att ha stor betydelse för desamiska barnens undervisning och möjlighet att utveckla sina kunskaper i detsamiska språket och om den samiska kulturen. Imotionen 1975/76: 1501 framförs förslag om skyldighet för kommunerna attinrätta förskoleavdelningar och klassavdelningar i gmnd- KrU 1976/77: 43 18 skolansförsta två årskurser med samiskan som undervisningsspråk. Kostnadema för sådanaavdelningar skall helt bestridas av statsmedel. Motionärema erinrar om attmycket få personer behärskar sitt andra språk eller sina övriga språk med sammalätthet och med samma rikedom på ord och nyanser som sitt hemspråk. Att börjamed språk två som undervisningsspråk är därför alltid svårare, och resultatetblir ofta halvspråkighet i stället för tvåspråkighet. Det måste därför enligtderas mening finnas möjligheter för samebarnen i förskolan och under de tvåförsta åren i gmndskolan att få undervisningen med samiska somundervisningsspråk. Försöksverksamhet på några orter med samiskan somundervisningsspråk i förskolan och de två första årskurserna av gmndskolanföreslås i motionen 1976/77: 1445 (yrkandet 1). Rätttill hemspråksträning och hemspråksundervisning har enligt beslutvåren alla barn och ungdomar för vilka ett annat språk än svenska utgörett levande inslag i deras miljö. Syftet med faemspråksträning ochhemspråksundervisning är att vidmakthålla och utveckla kunskaperna i det språksom bamet använder hemma. Innevarande har beslutat om statsbidragtill hemspråksundervisning och fattat beslut avseende inrättande av särskildatjänster som hemspråkslärare. Som framhållits i propositionen ges härigenomförutsättningar för ökade insatser inom skolan som stärker det samiska språketoch den samiska kulturen. Utbildningsutskottetär för sin del inte berett förorda att fattar beslut om deytterligare insatser som föreslås i yrkandena 2 och 3 i motionen 1975/76: 1501samt i yrkandet 1 i motionen 1976/77: 1445. Utbildningsutskottetansluter sig till vad i propositionen anförs i fråga om riktlinjer för enförbättrad och utökad samisk undervisning i kommunala och igymnasieskolan. hindras förverkligandet av en samisk utbildningsväg i storutsträckning av bristen på utbildade lärare. Utredningen har pekat på behovetav tvåspråkiga förskollärare för de samiska förskolebarnens språkträning. Närdet gäller klassläramtbildningen har utredningen föreslagit bl. a. attskolöverstyrelsen skall få i uppdrag att utforma förslag till särskildmetodikutbildning i samiska samt att behöriga sökande med samiska sommodersmål skall antas i fri kvot till utbildningen av klasslärare vidlärarhögskolan i . Ämneslärarutbildningen för sameundervisningen harutredningen föreslagit skall organiseras vid och iUmeå. Imotionen 1975/76: 1501 föreslås besluta om utbildning av lärare medsamiska som modersmål för förskolan, och gymnasieskolan. Motionärerna framhåller att det inte enbart är ett KrU 1916fil: 43 19 rättvisekravatt samema får ungdomar ur den egna etniska minoriteten utbildade tUl lärareutan att det också är en viktig arbetsmarknadsfråga. Många sameungdomar, som nuinte kan få sysselsättning i hemorten, skulle kunna få en framtid där somlärare påpekar motionärema. Hemspråksträningeni förskolan har stor betydelse för barnens personlighetsutveckling. Det ärdärför enligt föredragande statsrådets mening viktigt att vederbörandemyndighet vid antagningen av elever till förskollärarutbildning uppmärksammarsökande med samiska som modersmål. Frågan om antagning av bl. a. sådanastuderande övervägs inom . startaren särskild utbildning av tvåspråkiga förskollärare på flera högskoleorter.Föredragande statsrådet anser att behovet av sådan utbildning för sökande medsamiska som modersmål bör undersökas av universitets- och högskoleämbetet. Utskottetär ense med föredragande statsrådet om att man bör söka underlätta för behörigasökande med samiska som modersmål att antas till klasslärarutbildning.Utskottet finner det ändamålsenligt att samiska blir tillvalskurs vid låg- ochmellanstadielärarlinjerna vid högskolan i och har alltså inte något atterinra mot vad som i propositionen anförts i denna fråga. Utskottet kan ocksåansluta sig till vad som förordats i fråga om fortbildningskurser i samiskasom komplement till den ordinarie ämneslärarutbildningen. Genomde i propositionen såvitt gäller lärarutbildning redovisade åtgärderna blirönskemålen i motionen 1975/76: 1501 om särskilda lärarutbildningsinsatser förstuderande med samiska som modersmål i varje fall delvis tillgodosett.Utskottet anser att utfallet av dessa insatser bör avvaktas innan ställning tastill frågan om genomförande av ytterligare åtgärder. Utbildningsutskottetavstyrker därför för sin del yrkandet 1 i motionen 1975/76: 1501. Sameutredningenkonstaterar att behovet av läromedel för den samiska undervisningen ärutomordentligt stort. Genom forsknings- ochutvecklingsarbete och med produktionsstöd från statens institut förläromedelsinformation har situationen enligt propositionen väsentligtförbättrats . I årets budgetproposition har föredragandestatsrådet vid sin anmälan av frågan om Stöd för produktion av läromedel (prop.1976/77: 100 bil. 12 s. 239) framhållit att arbetet med läromedel i samiskabör ges ökade resurser. har i enlighet med regeringens förslagbeslutat att till Stöd för produktion av läromedel för nästa budgetår anvisaett reservationsanslag av totalt . (UbU 1976/77: 13, rskr 1976/77:134). Med hänsyn till detanförda och då även i den nu ifrågavarande pro- KrU 1976/77: 43 20 positionenframhålls angelägenheten av att läromedel för det samiska undervisningsområdetutvecklas anser utskottet det inte erforderligt att gör någotuttalande om uppdrag att utarbeta läromedel för undervisning i samiska språk.Utskottet avstyrker sålunda för sin del motionen 1975/76: 1501 yrkandet 4. Ilikhet med sameutredningen och remissinstanserna understryker föredragandestatsrådet den betydelse som Samernas folkhögskola i har som samisktkulturcentrum och samiska vuxenutbildningen. Förslagom ett nytt statsbidragssystem för folkhögskolorna har lagts fram ipropositionen 1976/77: 55. Utskottet kommer senare att avlämna betänkande medanledning av denna proposition. Därvid kommer utskottet bl. a. att tillstyrkaatt medel anvisas för kostnaderna för en konsulenttjänst vid Samernas folkhögskolai . Genominrättandet av en, professur i samiska vid i den 1 juli 1975har en fast grund lagts för högskoleutbildning och forskning i samiska. Ipropositionen 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. harregeringen föreslagit att medel skall anvisas för en ordinarie tjänst somuniversitetslektor i samiska vid i . I sitt betänkande UbU1976/77: 20 tillstyrker utskottet förslaget och har inte funnit anledningtill erinran mot vad i propositionen 1976/77: 80 anförts om högskoleutbildningoch forskning i samiska ämnen. Utbildningsutskottetsställningstaganden innebär sammanfattningsvis att utskottet för sin del medavstyrkan av motionen 1975/76: 1501 samt yrkandena 1 i motionerna 1976/77: 1445och 1976/77: 1448 tillstyrker i propositionen 1976/77: 80 förordade riktlinjerför insatser för samisk utbildning. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), i (c),Nordstrandh (m), i (s), (), fröken (), herrarGustafsson i (s), i (c), (),herrar (). (), fröken (), herrar iÖrebro (s), Ullenhäg (fp) och i (c). KrU 1976/77: 43 21 1976/77: 2 y överpropositionen 1976/77: 80 om insatser för samerna, kapitel 5.3, 5.4 och 5.5såvitt däri behandlas frågor inom jordbruksutskottets vcirksamhetsområde jämtemotion Genom beslut har kulturutskottetdels anmodat jordbruksutskottet att yttra sig överkapitel 5.3, 5.4 och 5.5 i propositionen 1976/77: 80 om insatser för samerna,såvitt däri behandlas frågor inom jordbmksutskottets arbetsområde, samt den medanledning av propositionen väckta motionen 1976/77; 1445, yrkande 3, dels tilljordbruksutskottet för kännedom överlämnat avskrift av en av till kulturutskottet ingiven, daterad skrivelse(dnr KrU 1976/77: 16). I propositionen anges, såvitt nu är i fråga,riktlinjer för stödet till de samiska näringarna och sysselsättningen inomsameområdena. Frågan om det långsiktiga ansvaret för samernas sysselsättningbehandlas. Vidare behandlas frågan om samebyn som forum för samisk gemenskap.Slutligen anvisas olika vägar för att tillförsäkra de s. k. fiskesamerna rätttill fiske för sin försörjning. Efter samråd med bl. a. chefen förjordbruksdepartementet anför föredraganden att en avgörande förutsättning föratt den samiska kulturen skall kunna bevaras är, som sameutredningen påpekar,att rennäringen kan fortleva som samisk näring och att ett rimligt antal sameri framtiden kan få sin utkomst inom rennäringen eller på annat sätt inom detgeografiska bosättningsområde som av ålder har varit samernas. Endast härigenomär det möjligt att utveclda en levande samisk kultur och skapa ensammanhållning som kan bära upp den etniska gruppen och desssträvanden. Rennäringen måste därför även i fortsättningen få statligt stödsamtidigt som åtgärder måste vidtas för att skapa arbetstillfällen för samernai näringar som kan anslutas till och komplettera rennäringen. Detär vidare av stor betydelse att samekvinnor bereds sysselsättning inom detsamiska området. Detta motiveras dels utifrån strävandena att KrU 1976/77: 43 22 främjajämställdheten mellan kvinnor och män, dels av det förhållandet att den rådandekönsfördelningen till följd av den kvinnliga utflyttningen hotarsamebefolkningens fortbestånd i de samiska kärnområdena. Ilikhet med lantbmksstyrelsen och den av styrelsen tillsatta arbetsgruppen pårennäringens område, rennäringsgruppen, anser föredraganden attlantbruksnämndernas befattning med de sysselsättningsskapande åtgärderna är enangelägen uppgift. Lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna kommer således liksomhittills att aktivt verka för att lösa samernas sysselsättningsfrågor,som huvudansvaret centralt åvilar ochregionalt /länsarbetsnämnden. Med hänsyn till de speciellaproblem som råder beträffande samernas näringsfrågor bör lantbruksstyrelsensresurser förstärkas genom att en tjänst som konsulent för dessa frågorinrättas vid styrelsen. Chefen för har efter samråd medföredragande statsrådet i årets budgetproposition beräknat medel för en sådantjänst under anslaget Lantbruksstyrelsen (prop. 1976/77: 100 bil. 13 s. 2023). I övrigt anser föredraganden att beslut om lantbruksstyrelsensoch lantbruksnämndernas ansvar bör stå fast. Ett av sameutredningen framlagt förslag omstödjande medlemskap i samebyar har mött kritik från åtskilligaremissinstanser, främst från samernas egna organisationer men också frånrennäringsmyndigheterna, som anser att det huvudsakliga motivet förmedlemskapet blir jakt- och fiskerätt som fritidsaktivitet snarare än ensträvan att stärka samhörigheten. Med hänsyn till att främst så många avsamernas egna organisationer är kritiska mot utredningens förslag om ettstödjande medlemskap är föredraganden inte beredd att biträda förslaget.Samråd har i denna fråga skett med chefen för . I sameutredningens uppdrag ingick att undersökafiskesamernas förhållanden och överväga vilka åtgärder som kunde behövas föratt säkerställa denna grupps utkomstmöjligheter. är det från näringssynpunkt angeläget att yrkesfisket ifjällområdet behålls åtminstone på nuvarande nivå. Utredningen har pekat påvikten av att fiskerimyndigheter och andra myndigheter noga följerutvecklingen inom området och verkar för att fisket når en optimal nivå.Föredraganden delar utredningens uppfattning. Det är från många synpunkterangeläget att yrkesfisket i fjällområdet behålls åtminstone på nuvarande nivå.Genom att avsalufisket utgör en väsentlig del i glesbygdsbefolkningensförsörjning skulle sociala problem uppstå i vissa områden, om det inte fannsmöjligheter till en inkomstförstärkning genom fiske. Därtill kommer dendirekta och indirekta sysselsättningseffekt som yrkesfisket innebär i ettområde som i övrigt KrU 1976/77: 43 23 Även från fiskebiologisk synpunkt är yrkesfisketav stor vikt. Eftersom det f. n. finns medel tillgängliga för de stödåtgärdersom kan behövas för fjällfisket, anser föredraganden i likhet med utredningenatt ytterligare resurser inte. krävs f. n. Även i fortsättningen bör alltsåarbetsmarknadsbidrag, reglerings- och villkorsmedel utnyttjas för ändamålet iåtminstone hittillsvarande omfattning. Till åtgärder som stöder sysselsättningenför fiskesamerna bör vissa mindre bidrag kunna utgå ur samefonden. Ilikhet med utredningen anser föredraganden att de s. k. fiskesamerna måstetillförsäkras sådan rätt till fiske att de i mån av tillgång på fisk kan fåungefär samma tillskott av fiske till sin försörjning som hittills.Utredningens undersökningar visar att flertalet fiskesamer redan har rätt tillfiske på grund av lag eller avtal. Ett mindre antal avsalufiskare synesemellertid sakna sådan rätt, och för deras vidkommande föreslår utredningenolika utvägar för att juridiskt sett säkerställa deras utkomstmöjligheter.Enligt föredragandens mening bör det vara möjligt att på de av utredningenanvisade vägarna nå en fullt tillfredsställande lösning även för de fiskesamervars rätt kan ifrågasättas. Det fiske det här är fråga om bedrivs påkronans vatten, och föredraganden utgår från att också de renskötande samema,som enligt rennäringslagen är tillförsäkrade rätten till fiske på dessavatten, kommer att medverka till att nu ifrågavarande fiskesamer får skälig deli fisket i fjällområdena. Föredraganden är alltså inte beredd att tillstyrkaen särskild lagstiftning på området. Därtill kommer att frågan om vilken rätttill land och vatten i dessa områden som samema kan ha på grund av hävd elleräldre rättigheter f. n. är föremål för prövning av domstol. övrigt avser frågan om upplåtelser av rätt till fiske åt samerna ansluter sigföredraganden till vissa remissinstansers uppfattning att upplåtelsekontraktenmed hänsyn till fiskesamernas behov av trygghet i många fall bör omfattaavsevärt än f. n., ibland hela den tid innehavaren bedriveryrkesfiske. frågor som redovisats rörande fiskesamerna har föredraganden samrått medchefen för .