bet · G001AU21 · 1976-12-31 00:00:00 — har tidigare prövat frågor av detta slag ochdärvid hänvisat till att dessa bör lösas genom förhandlingar mellanarbetsmarknadens parter. Med hänvisning därtill oeh då vissa frågor som rörekonomiska förhållanden för praktikanter prövas av sysselsättningsutredningenavstyrker utskottet motionsyrkandena. Avslutningsvis noterar utskottet att på det statligaområdet träffats ett kollektivavtal om lönesättning vid beredskapsarbete ipraktiksyfte. Vid årets förhandlingar torde motsvarande fråga tas upp på detkommunala området. AU1976/77: 21 24 Yrkesmässig och geografisk rörlighet Antalet flyttningar av förvärvsarbetande personer somflyttar av egna eller anhörigas arbetsmarknadsskäl beräknas uppgå lill ca 100000 . Det årliga antalet flyttande som beviljas starlhjälp av arbetsmarknadsverketär ca 20 000. Det betyder att samhället stöder ungefär var femte flyttning påarbetsmarknaden. 1 propositionen föreslås ändringar iflyttningsbidragssystemet. Till grund för förslagen ligger en utredningsrapportsom utarbetats av en av AMS tillsatt referensgrupp. Utredningen om dengeografiska rörligheten och flyllningsbidragen. Rapporten, som presenterades imaj 1976, har remissbehandlats. Departementschefen pekar inledningsvis på alt vissaforskningsresultat tyder på att samhällets vinster av rörligheten är betydligtstörre än individens. I propositionen framhålls vidare att derörlighetsinriktade stödåtgärdernas främsta syfte inte skall vara att stimuleratill ökad total rörlighet på arbetsmarknaden utan att undanröja ekonomiskahinder för en flyttning. Stödet bör så långt möjligt kanaliseras till degrupper som har de största förutsättningarna atl klara omställningen vid enflyttning. Fortsatta regionalpolitiska insatser ehminerar inte helt behovet avgeografisk rörlighet. De i propositionen redovisade förslagen ansluter sig iprincip till utredningens förslag. De innebär i förhållande till dagensbidragssystem följande. F. n. består flyltningsbidragen av respenning, bortavistelsebidrag,hy-restillskott, särskilt familjebidrag till säsongarbetslösa, starlhjälp ochutrustningsbidrag. Dessutom finns ett av regionalpolitiska skäl infört bidrag,benämnt flyttningsstöd. Respenning utgörs av resekostnadsersättning, traktamenteoch flyttningsersättning. Bidragsformen innebär atl arbetstagare och dennesmake kan få ersättning för resa samt traktamente för att söka anställning påannan ort. I samband med tillträde av anställning utom hemorten utgårersättning för resa och traktamente till arbetstagaren och vid flyttning ävenför hans familj. När arbetslagaren fått bostad i anställningsorten utgårflyttningsersättning för kostnaderna att flytta bohag från den tidigare tillden nya orten. I vissa fall kan respenning också utgå för återresa tillhemorten och i samband med arbetsmarknadsutbildning utom hemorten. En annan form av respenning är ersättning för dagligaresor i de fall en ny anställning medför pendling mellan hemorten ochanställningsorten. Denna form av respenning kan uppbäras . Reglerna om resekostnadsersättning, traktamente i sambandmed resa och flyttningsersättning föreslås bli i huvudsak oförändrade.Föreskrifterna om ersättning för dagliga resor förutsätts bli mer preciserade,och AU 1976/77: 21 25 Det förordas vidare alt man försöksvis skallpröva en ny typ av bidragsgivning i samband med återflyttning till hemorten föratt där söka eller tillträda anställning. Det principiellt nya iförsöksverksamheten är att bidrag skall kunna utgå för återflyttning utanhinder av alt arbetstagaren inte är eller löper risk att bli arbetslös påutflyttningsorten. Bortavistelsebidragetär avsett att minska de kostnader som uppstår för hushåll i två orter. Detbeviljas arbetstagare som tillträder anställning på annan ort och inleomedelbart kan få bostad för sig och sin familj på den nya orten. Bidragetutgår av anställningstiden med . per månadsamt med . för varje barn och fortsätter att löpa underytterligare men då med halva beloppet. Hyrestillskottkan i stället för bortavistelsebidrag ges till arbetstagare som har fåttfamiljebostad på anställningsorten. Det utgår med skillnaden mellan månatlighyra (motsvarande) och , dock högst med . Liksombortavistelsebidraget utgår hyrestillskott , varavunder med fullt belopp och därefter med halvt belopp. Särskiltfamiljebidrag vid säsongarbetslöshet utgår med . Bortavistelsebidragetföreslås i propositionen bli ersatt av ett traktamente vid dubbel bosättning,att utgå under högst sex, i särskilda fall högst nio, månader med motsvarandebelopp som gäller för traktamente vid arbetsmarknadsutbildning (f. n. omdagen under ). skall arbetstagaren harätt till en fri hemresa . Samma rätt gäller f. n. för den som uppbärbortavistelsebidrag. Men därutöver förordas ersättning för hemresa åt den somavbryter anställning . Förslaget innebär vidare althyrestillskott och del särskilda familjebidraget vid säsongarbetslöshetavvecklas. Starlhjälputgår enligt gällande regler med . till arbetstagare som ärfamiljeförsörjare och med . till annan arbetstagare under förutsättningatt den nya anställningen beräknas vara . Vid kortareanställningar kan också utges starlhjälp men då med kraftigt reducerade belopp.Till arbetstagare som är familjeförsörjare och flyttar inom eller från allmännastödområdet kan dessutom utgå utrustningsbidrag om . jämte tillägg om150 kr. för varje barn . Propositionensförslag i denna del innebär att starthjälpen förstärks och attutrustningsbidraget slopas. Den nya starthjälpen föreslås utgå med 4 500 kr.lill "hushåll med två eller flera personer" och med . till"hushåll med en person". Det i tidigare sammanhang kritiseradebegreppet "familjeförsörjare" blir därmed utmönstrat. AU1976/77: 21 26 i fortsättningen inte kunna beviljas för anställningar somberäknas vara än . Propositionens förslag berör även de allmänna förutsättningarnaför flyttningsbidrag. Vidare anmäls ett par frågor om handläggningen av ärendenom flyltningsbidrag och flyttningsstöd. Ett av villkoren för alt få flyttningsbidrag gällersysselsättningsläget på inflyttningsorten. Det krävs att det på den orten skallvara särskilt svårt att få arbetskraft i det yrke anställningen avser.Departementschefen anser att man inte helt kan undvara detta villkor menförordar att det mjukas upp. Det bör enligt hans mening vara tillräckligt attdet på orten allmänt sett finns behov av arbetskraft. Flyttningsbidrag kan numera utgå till nyutbildade sommåste flytta därför att arbete inte kan erbjudas vare sig i hemorten eller, omutbildning bedrivits i annan ort, i utbildningsorten. För personer med eftergymnasialutbildning gäller dock den begränsningen att bidrag utgår endast omutbildningen skett för yrke i vilket påtaglig arbetslöshet råder blandnyutbildade efter utbildningens slut. Departementschefen kaninte finna det motiverat med denna åtskillnad mellan olika grupper nyutbildadeoch förordar därför att alla nyutbildade oberoende av utbildningsbakgrundskall behandlas lika när det gäller flyttningsbidragen. Flyttningsbidrag skallockså kunna medges personer med gymnasial eller eftergymnasial utbildning näranställning i utbildningsyrket på annan ort erbjuds av arbetsförmedlingen utanhinder av att vederbörande i avvaktan på sådant arbetserbjudande tagit en tillfälliganställning. Bidrag skall vidare kunna medges studerande i form av ersättningför resa för att tillträda praktik eller feriearbete på villkor som närmareanges i propositionen. Ett grundläggande villkor för flyttningsbidrag är attsökanden är eller löper risk att bli arbetslös. Den som vill byta arbete,ombytessökande, kan få flyltningsbidrag bara i undantagsfall, nämligen omvederbörande "bor inom område med särskilt hög och långvarig arbetslöshetsamt tillhör yrke med vikande sysselsättning och fått stadigvarande anställningi annan ort". I propositionen föreslås att en viss uppmjukning av dennaregel görs på försök. Bidrag skall sålunda utgå om det skäligen kan antas attflyttningen är ägnad att förbättra arbetsförmedlingens möjligheter att beredaarbete åt lokalt bunden arbetskraft. Principen bör endast avse orter där detpå grund av vikande sysselsättning är särskilt svårt för arbetslösa som ärlokalt bundna att få arbete. Försöket är avsett att utvärderas isamråd med arbetsmarknadens parter. Propositionens förslag innebär sammanfattningsvis ettförbättrat stöd till enskilda arbetstagare vid flyttningar avarbetsmarknadsskäl och en förenkling av bidragssystemet. Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot förslagen ulan tillstyrker desamma.Det kan AU1976/77: 21 27 tilläggas att regeringen fattatbeslut om att ungdomar i , , Jämtlandseller skall kunna få flyltningsbidrag i form av en hemresa i månadenunder av anställningstiden då de har arbete utanförhemorten. Bidraget är avsett att utgå på försök under innevarande budgetår. I motionen 1274 av i m.fl. (c) tasfrågan upp om överensstämmelsen mellan riktlinjerna för flyttningsbidrag ochbeslutet om den framtida regionalpolitiken. Motionärerna begär att sysselsättningsutredningenfår i uppdrag att pröva frågan. Även med en väl utbyggd regionalpolitik måste man räknamed att en del personer av sysselsättningsskäl tvingas lämna hemorten. De studiersom gjorts av de ekonomiska effekterna av flyttningarna för individer, hushålloch samhälle visar att de flyttande får vidkännas betydande ekonomiskauppoffringar i samband med flyttningen även i de fall bidrag utgår.Propositionens förslag har mot den bakgrunden den principiella inriktningenatt underiälta den enskildes situation vid den ingripande omställning han dåställs inför i samband med flyttning. De reformerade flyltningsbidragen kaninte sägas strida mot den inriktning av regionalpolitiken som uttalatsig för. Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. Kostnaderna för den ovan behandlade reformen avflyttningsbidragen beräknas med hänsyn lill tidigare låg belastning kunnarymmas inom oförändrat anslagsbelopp, dvs. 93,8 milj. kr. Utskottet har ingenerinran mot den gjorda beräkningen. Utskottet tillstyrker även vad som föreslås i övrigtbeträffande programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet. Av föregående avsnitt i betänkandetframgår att utskottet avstyrker yrkandena i motionen 543 av m. (s) om resursförstärkning vid arbetsförmedhngen och särskilda medel förinformationskampanj för deltidsanställda. I konsekvens härmed avstyrkerutskottet den i motionen föreslagna anslagshöjningen om 5 milj. kr. På grundhärav och då utskottet i det föregående godtagit medelsberäkningen för deaktuella programmen bör anslaget föras upp med det i propositionen begärdabeloppet om totalt . AU1976/77: 21 1975/76 Utgift 11 /77 Anslag 1 274 000 0001977/78 Förslag 1 276 250 000 ' Enligt AMS redovisning. Fr. o. m. den 1 januari 1976bestrids utgifterna för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning under programmetYrkesmässig och geografisk rörlighet från en särskildarbetsmarknadsutbildningsfond. Denna finansieras genom medel som dels anvisasunder anslaget B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning, dels inflyter somavgifter från arbelsgivare enligt lagen (1975: 335) om arbetsgivaravgift tillarbetsmarknadsutbildningen (ändrad 1976: 82). 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Beräknad ändring I 017 613 000 21 846 000' 1 250 000 000 24 000 000 1 274 000 000 ' Beräknade förvaltningskostnader. Regeringen har ibudgetpropositionen under punkten B 2 (s. 8192) föreslagit att skall 1. godkänna deändrade grunder för bidrag till företag som anordnar utbildning av anställdasom angetts i propositionen, atl tillämpas från den 1 juH 1977, 2. bemyndigaregeringen att a. fastställa ramar för stöd till företag som avkonjunklurpolitiska skäl anordnar utbildning av anställda, b. intill utgången av /78 förlängaförsöksverksamhe ten med bidrag till arbetsgivare som anställer och utbildar män resp. kvinnor för yrken som domineras av motsatt kön, 3. föreskriva attdelta anslag får utnyttjas för att betala de kostnader för AMU-eleversriksförbunds verksamhet som angetts i proposilionen, 4. till Bidragtill arbetsmarknadsutbildning för /78 anvisa ett anslag av . Vidare har regeringen i propositionen 1976/77: 65föreslagit att dels godkänna den i propositionen förordade tillfälligahöjningen av bidraget till arbetsgivare vid utbildning av anställda att gällaför utbildning som påbörjas och slutförs den 1 februariden 30juni 1977, AU 1976/77: 21 dels bemyndiga regeringen att om så behövs förlänganämnda period längst till utgången av samt att i särskilda fall medgeatl bidrag med . får utgå än , delsock godkänna den i propositionen förordade höjningen av bidraget tillarbetsgivare som anställer och utbildar män resp. kvinnor för yrken somdomineras av motsatt kön fr. o. m. . Antal deltagare iarbetsmarknadsutbildning 19671976 (arsmedeltal) 1967 68 69 70 71 72 73 I--- 1--- 1 Som framgår av diagrammet har antalet deltagareökat kontinuerligt. En topp nåddes , då 57 000 personer var iutbildning. vände utvecklingen, och det sistnämndaåret var utbildningen volymmässigt nere nivå. Efter den 1 januari1976, som nya regler för det studiesociala stödet vid utbildningen(utbildningsbidraget) började tillämpas, har utbildningen åter börjat ökamarkant i omfattning. Vid slutet av var 50 000 personer i utbildningoch steg siffran till 53 000. /76 deltog sammanlagt 107 000 personer i utbildning. Antaletkan väntas öka under innevarande budgetår, och för nästa budgetår beräknas ibudgetpropositionen ett totalt deltagarantal av 135 000. Arbetsmarknadsutbildningbedrivs vid AMU-centra och andra av () särskilt anordnadekurser. Utbildningen kan också förläggas till del reguljärautbildningsväsendet, till företag samt till kurser i regi av studieförbund m.fl. AU 1976/77: 21 30 De av SÖ särskill anordnade kurserna svarar numeraför drygt hälften av utbildningen. har dock utbildningen i företagvuxit i betydelse, och nya utbildningsformer har tillkommit. Flera motiv liggerbakom denna utveckling. Utbildning i företag har länge använts som ett medelatt göra det lättare för handikappade och äldre att få anställning. Utbildningenär vidare en betydelsefull del i det regionalpolitiska stödsystemet. Desenaste åren har utbildning i företag tillgripits för att motverka negativaeffekter av konjunktursvängningar och omstruktureringar av företag men ävensom led i strävandena att bryta upp könsbunden rekrytering av anställda. Gemensammadrag för praktiskt taget all utbildning i företag är att de som utbildas skallvara anställda i förelaget från utbildningens början och uppbära avtalsenligalöne- och andra anställningsförmåner. Vidare skall arbetsmarknadens partermedverka vid planering och genomförande av utbildningen. Tillföljande former av utbildning i företag utgår bidrag som finansieras frånförevarande anslag. Utbildning av äldre (personer som har fyllt ). Utbildning av män resp. kvinnor i yrken somdomineras av motsatt kön (jämställdhetsbidraget). Utbildning vid permitterings- och uppsägningshotberoende på konjunkturutvecklingen eller omstrukturering av företag. Utbildning av svetsare och plåtslagare inomvarvsindustrin. Utbildning av redan anställda i kombination medfast anställning av ersättare. Somalternativ till utbildning av äldre (p. 1 ovan) och handikappade kan utgåbidrag till praktikanställning. Bidrag till utbildning av handikappade oehtill den regionalpoliliskt motiverade utbildningen bekostas från andra anslagoch berörs därför inte i det följande. Enkartläggning av personalutbildningen i företag och kommuner skall göras avutredningen om företagsutbildningen. Det ingår i utredningens uppdrag attföreta en utvärdering av de olika formerna för arbetsmarknadsutbildning iföretag. Treav de ovan berörda bidragen till utbildning i företag föreslås ibudgetpropositionen bH permanent höjda med verkan från . Därjämteföreslås i propositionen 1976/77: 65 en tillfällig höjning av två av deaktuella bidragen. Förslagen åskådliggörs i följande tabell, som ocksåredovisar motionsyrkanden med anledning av förslagen. Utskottettar först upp frågan om bidrag till utbildning som alternativ till uppsägningeller permittering. Regeringens förslag innebär atl för innevarande budgetårbidrag skall kunna utgå med . Denna bidragsnivå skallkunna bibehållas även efter om så behövs.Eljest är avsikten att bidraget från den AU 1976/77: 21 0. m. Timbelopp , ev. hela 1977 Timbelopp fr. o. m. 1350' (s) 543 (s) Utbildning av uppsägnings-och permitteringshotade under: Utbildning av redan anställda i kombination med nyanställning av ersättare 8: 12: 6: 15: 25: 15: 10: 16: 15: 24: 8: 16: 19: 24: 'I motionen 1351 föreslär vpk en särskild lösning på finansieringsfrågan. = 25: i särskilda fall. 1juli skall utgå med 10 resp. /tim. beroende på utbildningstidens längd.Socialdemokraternas förslag innebär att bidraget fr. o. m. nästa budgetår skallutgå med 16 resp. /tim. Utskottetbedömer det som väsentligt att företag som har svårigheter att i konjunktursvackanupprätthålla produktionen stimuleras att behålla de anställda och utbilda dem.De av regeringen föreslagna bidragsbeloppen måste bedömas som en mycket godhjälp härvidlag. Regeringens förslag innebär atl det vid behov under resten avåret blir möjligt att hålla den föreslagna höga nivån med /tim.Skulle det visa sig atl den därefter föreslagna nivån med /tim. inteär tillräcklig finns det möjligheter att med hjälp av finansfullmakten (FiU1976/ 77: 10) höja bidragen tillfälligt eller återkommamed förslag till . Med hänsyn härtill är det enligt utskottetsuppfattning mindre lämpligt att, som föreslås av socialdemokraterna, nugenerellt binda sig för en bidragsnivå med /tim. för hela nästabudgetår. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrkeryrkandet i motionen 543. Bidragettill utbildning av redan anställda i kombination med nyanställning aversättare har till syfte att underlätta särskilt för ungdomar att få fäste påarbetsmarknaden. Bidraget som är så högt som /tim. föreslåshöjt till /tim. Socialdemokraterna föreslår /tim.Utskottet biträder budgetpropositionens förslag och avstyrker således motionen543 i motsvarande del. Även beträffande detta bidrag gäller f. ö. vad ovansagts om möjlighet till temporär höjning med hjälp av finansfullmakten. Utskottettar härefter upp frågan om jämställdhetsbidraget. Regeringen föreslår altdetta med verkan från skall höjas /tim.Socialdemokraterna föreslår att bidraget skall bestämmas AU 1976/77: 21 32 lill16 kr./tim. De hävdar att den hittillsvarande verksamheten med bidraget inteinfriat förhoppningarna. En rejäl höjning och en bättre anpassning av deyrkeskategorier bidraget avser till skilda förhållanden i olika län bör görabidraget till ett effektivt hjälpmedel i jämställdhetsarbetet. Vidbedömningen av jämställdhetsbidragets storlek bör beaktas att utbildningen skeri anslutning till produktionen och att de utbildade därför gör en produktivinsats . Detta kan motivera en lägre bidragsnivå än fördet utbildningsbidrag som erbjuds som alternativ lill permittering, eftersomutbildningen i sådant fall skall bedrivas skild från produktionen. Utskottetgodtar regeringens förslag och avstyrker följaktligen de socialdemokratiskamotionsyrkandena om ytterligare bidragshöjning. Försöken med bidraget bör,såsom föreslås i budgetpropositionen, fortsätta under /78.Däremot instämmer utskottet med motionärerna i önskemålet om en översyn avbidrags-konstruktionen i syfte atl öka effektiviteten. Utskottet räknar med attdet inom ramen för den fortsatta försöksverksamheten med jämställdhetsbidragskall prövas nya former i enlighet med det tidigare sagda. . Med hänsyn därtillsynes de aktuella yrkandena i motionerna 543 och 1350 inte behöva föranledanågon åtgärd. Vänsterpartietkommunisterna tar i motionen 1351 i anslutning till propositionen 1976/77: 65upp frågan om bidragsfinansieringen av utbildningen i företag till diskussion.Motionärerna anser att det föreslagna statliga bidraget är stötande.Utbildningen bör enligt deras mening betalas av företagen själva genom entillfällig höjning av bolagsskatten . Regeringen bör snarastförelägga förslag härom. Motionärerna yrkar därjämte alt riksdagenskall uttala att de fackliga organisationerna ges ett avgörande inflytandeöver utbildningens utformning. Utskottetvill först erinra om att de fackliga organisationerna redan har ett betydandeinflytande över såväl utformning som genomförande av utbildningen i förelag.Detta inflytande kommer givetvis att bestå även i den vidgade utbildningsverksamhetsom bör bli ett resultat av propositionens förslag. Det sagda innebär atlanledning saknas för atl göra ett uttalande av det slag motionärernabegär. Vadsedan gäller den av motionärerna väckta frågan om formerna för utbildningensfinansiering vill utskottet anföra följande. Bakgrunden lill förslagen ipropositionen 1976/77: 65 är den kraftiga stegringen avantalet varsel om uppsägningar och permitleringar. En utlösning av dessa varselbor som sagts så långt möjligt förhindras. De av vpk framställdaförslagen kan utskottet inte godta och avstyrker följaktligen motionen 1351även i denna del. Avde allmänna villkoren för bidragen har ovan redan berörts de fackligaorganisationernas möjligheter till medinflytande. I propositionen 1976/77: 65tas upp viss fråga om utbildningens innehåll. AU1976/77: 21 33 ningen skall ha den allmänna inriktningen alt ge deanställda fördjupade yrkeskunskaper. Det utrymme som finns att ge undervisningi allmänna ämnen bör enligt propositionen kunna användas för information omoch studier i lagen om medbestämmande i arbetslivet. Det framhålls vidare ipropositionen som väsentligt att utbildningen används för att stärka de svagasställning på arbetsmarknaden. Härmed avses bl. a. dem som är relativt nya iarbetslivet, främst kvinnor och ungdomar. Utskottet noterar de angivnariktlinjerna med tillfredsställelse. I övrigt kommer de allmänna villkoren förbidrag till utbildning i företag att gälla. Det innebär bl. a. att de anställdainte skall behöva vidkännas löneminskning . Eftersomsyftet med ett bidrag av detta slag är att undvika permitleringar ochuppsägningar skall sådana åtgärder tas tillbaka helt eller väsentligtreduceras. Regeringen bör liksom hittillsbemyndigas att även för nästa budgetår fastställa ramar för bidragen tillutbildning av uppsägnings- och permitteringshotade resp. till utbildning avredan anställda i kombination med nyanställning av ersättare. Utskottet behandlar härefteryrkandet i motionen 543 om utbildnings-fonder i företagen. I motionen erinrasom alt sysselsäiiningsulredningen i betänkandet Arbete åt alla (SOU 1975: 90)förde fram tanken på att ett fondsystem liknande investeringsfonderna förkonjunkturutjämning bör skapas i företagen för att personalutbildningen skallkunna användas som ett medel att utjämna aktiviteten mellan hög- ochlågkonjunktur. Motionärerna anser det angeläget att frågan omutbildningsfonder i företagen utreds. bör därför begära att en sådanutredning kommer till stånd. Sysselsättningsulredningens förslag om utbildningsfonderväckte vid remissbehandlingen intresse på både arbetstagar- ocharbetsgivarhåll. Utskottet ställer sig också positivt till tanken. Samtidigtbör erinras om pågående utredning om företagsutbildningen. Den kartläggning avföretagens internutbildning som görs i det utredningssammanhanget bör geytterligare aspekter på fondfrågan. Det förefaller därför lämpligt att avvaktamed vidare ställningstagande till dess utredningen presenterat sitt material.Denna ståndpunkt stämmer överens med vad som föreslogs av den förutvaranderegeringen i propositionen 1975/76: 211, s. 237. Med hänvisning till detanförda bör motionsyrkandet inte föranleda någon åtgärd. Av de 107 000 personer som /76 deltog i arbetsmarknadsutbildning var det 3 700 personersom genomgick bristyrkesutbildning, en form av arbetsmarknadsutbildning somstår öppen även för icke arbetslösa. AU 1976/77: 21 34 I två motioner, 300 av i m.fl. (s) och 1276 av (), begärs utökad utbildning av bussförareinom ramen för bristyrkesutbildningen. I båda motionerna hänvisas till att detuppstått en besvärande brist på bussförare trots att trafikföretagen byggt utsin utbildning av förare.