bet · G001SfU24 · 1976-12-31 00:00:00 — med anledning avmotioner om vissa delpensionsfrågor m. m. 1976/77:96 av i Karistad m. fl. (s)vari hemställs att hos regeringen begär ändring av nuvarande reglerså att delpension kan utgå till arbetstagare som utför arbete under 6 månadersintervall, 1976/77:252 av () vari hemställs altriksdagen hos regeringen begär en översyn av reduktionsreglerna för förtidauttag av ålderspension, 1976/77:461 av i m.fl. (s) vari hemställs att beslutar ge regeringen till känna attkompensationsnivån vid delpension bör höjas med hänsyn till inverkandeomständigheter så att den ger av tidigare inkomst, 1976/77:692 av () vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär prövning av frågan huruvida ersättning kan utgåi efterhand till försäkrade som uppburit men avbrutit förtida uttag avpensionen enligt lagen om allmän försäkring för den tid pensionsreduktionenvarit högre än den reduktion som kan fastställas när den lagstadgadepensionsåldern inträder, 1976/77:693 av () vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär att, som egenföretagarnas möjligheteratt få delpension prövas, även frågan om anställdas delpension i enlighet medmotionens syfte behandlas, 1976/77:696 av herrar i (fp) ochEkinge (fp) vari hemställs att hos regeringen begär förslag omändring av lagen om delpensionsförsäkring så att den omfattar även s. k.egenföretagare, 1976/77:698 av m. fl. (vpk) varihemställs att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om en kartläggning avvilka yrkesgrupper som är sysselsatta i så tungt och påfrestande arbete, ochvilkas arbetsmiljö kännetecknas av så stora hälso- och olycksfallsrisker, altde bör åtnjuta en kollektiv tidigare pensionering med full pension, samt attförslag härom skyndsammast föreläggs , 2. att de anställdas fackliga organisationer gestolkningsföreträde vid avgörandet av vilka arbeten som skall komma i fråga somdeltidsarbete i samband med delpension, 1 1976/77. SfU 1976/77:24 2 3. att, därest deltidsarbete inte kunnat ordnas,delpension likväl skall kunna beviljas, under förutsättning att den anställdesfackliga organisation ingivit framställan därom, och all inkomstbortfallettäcks med halv ersättning från A-kassa samt att A-kassan kompenseras försådant uttag med statligt bidrag, 1976/77:1092 av m. fl. (c) varihemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av reglema fördelpension så att kvalifikationstiden pensionsgrundande inkomst avanställning förkortas i de fall den pensionssökande även haft pensionsgrundandeinkomst som egenföretagare. Vid antog enproposition med förslag lill bestämmelser om ökade möjligheter till en röriigpensionsålder (prop. 1975:97, SfU 1975:15, rskr 222). De nya bestämmelserna,som trädde i kraft den eller som den av år 1974beslutade sänkningen av den allmänna pensionsåldern från 67 till ,ger väsentligt ökade möjligheter att föriägga tidpunkten för pensioneringentill , dels inom den allmänna pensioneringens ramgenom förtidspension och ett utbyggt system för förtida och uppskjutet uttag,dels genom en helt ny pensionsförsäkring för delpension i kombination meddeltidsarbete. Delpensionsförsäkringen gäller arbetstagare somtrappar ned sitt förvärvsarbete inför övergången till hel ålderspension. Föratt ha rätt till delpension skall man som anställd ha haft pensionsgrundandeinkomst inom ATP under minsl efter . Man skall dessutomuppfylla arbetsvillkoret inom arbetslöshetsförsäkringen eller för det kontantaarbetsmarknadsstödet, vilket innebär att man skall ha arbetat minst 5 av desenaste 12 månaderna. Pensionsnivån skall i princip utgöra av detinkomstbortfall som uppstår vid övergång till deltidsarbete. Den disponiblainkomsten vid övergång till delpension i förening med deltidsarbete kommerhärigenom i normalfallen att motsvara av den inkomst denförsäkrade hade då han arbetade heltid. Delpensionen reducerar inte denålderspension den försäkrade är berättigad till frånfolkpensioneringen och ATP och den är dessutom att anse som pensionsgrundandeinkomsi. Som ytterligare förutsättning för rätt till delpension gälleratt manminskar ned arbetstiden till att motsvara i genomsnitt minst 17 timmar i veckanoch att nedsätlningen av arbetstiden inte understiger genomsnittligt iveckan. Delpensionsförsäkringenadministreras av och de SfU 1976/77:24 3 Den finansieras genom en särskild socialförsäkringsavgiflfrån arbetsgivarna. Denna utgör av samma avgiftsun-deriag som gäller förberäkning av socialförsäkringsavgiflerna till sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen och skall tillföras en särskild fond som förvaltas avriksförsäkringsverket. Inomramen för de i lagen angivna grunderna för delpensioneringen ankommer det påriksförsäkringsverket alt meddela kompletterande tillämpningsföreskrifter.Verket skall därvid biträdas av en till verket knuten centralpensionsdelegation. Efterden kan försäkrad, så snart han uppnått , när han såönskar begära eller återkalla uttag av hel eller halv ålderspension. Förtidauttag kan ske tills den försäkrade fyller , och uttaget kan uppskjutaslängst t. o. m. den månad då han fyller . Påslagsfaklorn vid uppskjutetuttag är , medan reduktionsfaktom vid förtida uttag utgör 0,5 %.Reduktionsfaktorn gäller alla försäkrade som gjort förtida uttag. Om denförsäkrade lar ul halv ålderspension i förskoll kan han tillgodoräknaspensionspoäng för fortsatt förvärvsarbete fram till pensionsåldern och vill hanfortsätta sitt förvärvsarbete efter fyllda med uppskjutet pensions-uttagfungerar sjukförsäkringen på i huvudsak samma sätt som före denna ålder.Utgångspunkt för beräkning av högsta antalet dagar för sjukpenning ochersäUning för sjukhusvård är nämligen inte den allmänna pensionsåldern ulaningången av den månad varunder den försäkrade börjar åtnjuta hel ålderspension,dock senast den månad varunder den försäkrade fyller . Detta innebär atthan har rätt till sjukpenning för det inkomstbortfall som uppkommer om han pågrund av sjukdom inte kan fullgöra sitt förvärvsarbete. 1 samband med behandlingen av propositionen 1975:97angående rörlig pensionsålder m. m. behandlade utskottet en motion av delvissamma innebörd som motionen 693 av . Därvid anförde utskottet bl.a. Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattningalt möjligheterna att erhålla delpension skulle vara så begränsade enligtförslaget i propositionen. Delpensionen har tillkommit för att beredaarbetstagare i åldern delpension i kombination meddeltidsarbete. Utskottet finner det i likhet med departementschefen därförnaturligt all knyta an pensionsrätlen lill elt anlal anställningsår medpensionsgrundande inkomst. De som föreslås i propositionen innebär enligtutskottets mening en lämplig avvägning. Detsamma gäller de krav på minstagenomsnittliga veckoarbetstid och på nedsättning av sådan lid som ställs somvillkor för rält lill delpension. Den återstående arbetstiden bör somdepartementschefen framhåller ligga på minsl en sådan nivå alt den medför rätttill sociala förmåner av olika slag och denna gräns är för arbetslöshetsstödetsdel 17 limmar . 1* 1976/77. SfU 1976/77:24 4 särskiltunderstryka att såväl nedsätlningen av veckoarbetstiden som den återståendearbetstiden enligt förslaget avser genomsnittliga tider. Man torde alltså hastora möjligheter alt lillgodose individuella behov i fråga om nedtrappning avsåväl heltids- som deltidsarbeten. Delpensionutgör som tidigare nämnts en nyhet i pensionssystemet. Departementschefenframhåller uttryckligen att kvalifikationsreglerna tillhör de bestämmelser somkan behöva justeras sedan närmare erfarenheter vunnits vid den praktiskatillämpningen. Det skall som tidigare nämnts ankomma på riksförsäkringsverketatt, med biträde av den till verket knutna centrala pensionsdelegationen, varisom nämnts skall ingå representanter för arbetsmarknadens parter, följa uppverkningarna och erfarenheterna av den nya försäkringen och föreslå erforderiigaändringar av bestämmelserna. Vid behandlingen av propositionen 1975:97 hadeutskottet också att pröva ett motionsyrkande om alt reducering av förtida uttagav ålderspension skulle ske åldersom pensionen logs ut före denna ålder. Utskottet avstyrkte med riksdagensgodkännande detla yrkande med motivering att en sådan reduktion - om dengjordes med tillämpning av gängse försäkringsmatemaliska beräkningsmetoder -med nödvändighet skulle leda till att pensionen sjönk till ennivå som kunde bli ytteriigt låg. Om - vilket utskottet förutsatte -motionärerna menade att pensionen då "återbetalning" avdet förtida uttaget skedde skulle underkastas en försäkringsmalematisk reduktion,kom detta således att innebära att pensionen vid pensionsåldersinträdet kundebli mycket låg. Med hänsyn härtill och lill att de nya bestämmelserna omförtida uttag gav den försäkrade möjlighet att när som helst återkalla elleruppskjuta uttag av såväl hel som halv ålderspension och därmed anpassapensionens storlek efter det egna behovet vid varie särskild tidpunkt ansågutskoltel sig böra avstyrka bifall till motionen. Frågan om en generell sänkning av pensionsåldernför vissa yrkesgrupper med särskilt pressande arbete har under en följd av årprövats av . Därvid har uttalat (jfr 2LU 1969:20, SfU1973:2, 1974:32 och 1975:15) att det knappast kan anses rimligt att i en allmänpensionslagstiftning prioritera hela yrkesgrupper med utgångspunkt i attgruppen har ett särskilt hårt eller pressande arbete, eftersom det knappast ärsannolikt att påfrestningarna drabbar så generellt att en särskild lagstiftningär motiverad. Av överiäggningar som pensionskommittén hade med specialister inomarbetsmedicin och åldersforskning - resultatet av dessa överiäggningar harredovisats i kommitténs delbetänkande Rörlig pensionsålder (SOU1975:10)-framgår bl. a. att den medicinska expertisen inte anser enbarttillhörighet till visst yrke vara någon lämplig grund för särskilda regler förpensionsinträdet. SfU 1976/77:24 5 De motioner utskoltel behandlar i förevarandebetänkande har anknytning direkt eller indirekt till den vid riksmötebeslutade delpensionsreformen. Flera av de yrkanden som framställs imotionerna har tidigare prövats av , bl. a. i samband med 1975 årspensionsreform och vid förra årets . En utförlig redogörelse för detsamlade regelsystem som anlog 1975 och som ger olika möjligheter attförlägga tidpunkten för pensioneringen till harlämnats i utskottets betänkande SfU 1975/76:21. För att komma i åtnjutande av delpension skall mansom anställd ha haft pensionsgrundande inkomst inom ATP under efter45 års ålder. Som ytteriigare förutsäUning gäller bl. a. att man minskar nedarbetstiden till i genomsnitt minst och att nedsätlningen avarbetstiden inte får understiga genomsnittligt . Genom atträtten lill delpension gjorts beroende av att den försäkrade haftanställningsinkomst kan en egenföretagare normalt inte komma iåtnjutande av sådan pension. HerrarStrömberg i och Ekinge anser alt lagen om delpensionsförsäkring böromfatta även egenföretagarna och yrkar i motionen 696 att i skrivelselill regeringen skall begära förslag härom. m. fl. hävdar imotionen 1092 att den nu gällande kvalifikationstiden medpensionsgrundande inkomst av anställning bör förkortas i de fall den försäkradeunder nämnda tid haft pensionsgrundande inkomst såväl av anställning som iegenskap av egenföretagare. , som i likhet med herrar och Ekinge anser att egenföretagarna bör vara berättigade tilldelpension, begär i motionen 693 att deras möjligheter att få sådan pensionprövas. vänder sig också bl. a. mot alt rätten lill delpensionförutsätter en återstående arbetstid om minst 17 limmar och menar attdet finns många andra möjligheter än en reguljär till elt visst lägsta timantalper vecka bestämd deltidstjänst att fylla ut en delpension till en acceptabeltotalinkomst. Delpensionsförsäkringenträdde i kraft med att den lagstadgade pensionsåldern sänktes från 67till , dvs. Bestämmelserna har således tillämpats iendast . Enligt utskottets mening är det rimligt att något avvaktaerfarenheterna av en ny lagstiftning innan man vidtar ändringar i densamma.Utskoltel har emellertid förståelse för de i motionerna framförda synpunkternaalt kvalifikationsreglerna och särskilt den bestämmelse, enligt vilken rättentill delpension knutils lill elt antal anställningsår med pensionsgrundandeinkomsi i vissa fall kan leda till SfU 1976/77:24 6 konsekvensersom från rättvisesynpunkt ter sig stötande för den som är eller tidigare varitegenföretagare. Utskottet vill erinra om alt den lag om arbetsskadeförsäkringsom träder i kraft enligt beslut kommer att omfattasamtliga egenföretagare. Enligt utskottets mening bör det vara möjligt att äveninom delpensioneringen skapa bestämmelser som i större utsträckning än de nugällande tar hänsyn till egenföretagarnas intressen. proposition som låg till grund för delpensionsreformen framhölldepartementschefen all kvalifikationsreglerna för delpension tillhörde debestämmelser som kunde behöva justeras sedan närmare erfarenheter vunnits vidden praktiska tillämpningen. , som med biträde av en tillverket knuten särskild pensionsdelegation har regeringens uppdrag att följautvecklingen på delpensionsområdet och föreslå de justeringar i lagstiftningensom kan visa sig erforderliga, är - enligt vad utskottet erfarit - i färd medatt göra en utvärdering av kvalifikationsreglerna för delpension. Verket harför sådant ändamål tillställt försäkringskassorna ell enkätformulär med begäranatt kassorna skall redovisa sina erfarenheter av lagstiftningen. Härav framgåratt den i motionema aktualiserade frågan om egenföretagarnas delpensioneringredan är föremål för uppmärksamhet, och saknar enligt ulskottelsmening därför anledning att nu vidta någon åtgärd med anledning av motionerna693, 696 och 1092. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till dessa motioner. En förutsättning för räll till delpension är, somtidigare nämnts, att den försäkrade minskar sitt arbete som anställd med igenomsnitt minst och alt han efter denna minskning arbetargenomsnittligt minsl . i Kartstad m. fl. anser att personer som arbetar heltid men med sexmånaders intervall bör kunna erhålla delpension och hemställer i motionen 96alt hos regeringen begär författningsändring av sådant innehåll. Delpensionsreformenssyfte var att ge de försäkrade möjlighet lill en mjukare övergång från arbetetill pension genom en avtrappning av arbetsinsatsen under de sistayrkesverksamma åren. I delpensioneringens natur ligger således att delpensionenskall kombineras med någon form av deltidsarbete. har icirkulärserie nr 6/1976 med anvisningar rörande delpensioneringen uttalat altsom villkor för att delpensionsgrundande deltidsarbete skall föreligga börgälla att arbetet anordnas så, all arbetstagaren utför något arbete åtminstonevarannan månad. Undantag från denna regel får dock enligt verket medges när delär motiverat av särskilda arbetsförhållanden i det enskilda fallet. Utskottetanser inte alt en delpensionering i den form som förordas i motionen 96tillgodoser kravet på den successiva nedtrappning av arbetsinsatsen och denmjuka övergång från arbete till pension som är delpensionens syfte. Tvärtomanser utskottet att full arbetstid med SfU 1976/77:24 7 mellanliggandehelt lediga perioder i många fall kan tänkas få en effekt rakt motsatt den meddelpensionen avsedda. Det finns givetvis-som påpekar -situationer när det av alldeles särskilda skäl, arbetsförhållanden ochliknande, kan vara motiverat att göra mera betydande avsteg från principen attdelpensionen skall vara förenad med deltidsarbete. Sådana fall bör emellertidenligt utskottets mening lösas dispensvägen och inte genom generellaföreskrifter. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen 96. Delpensionen skall i princip utgöra av detinkomstbortfall som uppstår vid övergång till delpension i förening meddeltidsarbete. Den disponibla inkomsten för en delpensionär motsvarar härigenomi normalfallen av den inkomst den försäkrade hade då hanarbetade heltid. Motionärernai motionen 461, i m. fl., framhåller att deekonomiska villkoren vid delpension är sämre än för den som uppbärförtidspension/sjukpenning i kombination med AGS. Enligt motionärernas meningär det angeläget att de hinder som finns för en nedtrappning inför pensioneringenundanröjs. I motionen begärs därför ett tillkännagivande attkompensationsgraden för delpensionen höjs så att den motsvarar avtidigare inkomst. Utskottethar tidigare gett uttryck åt den uppfattningen att del är rimligt att något avvaktaerfarenheterna av en ny lagstiftning innan man vidtar ändringar i densamma.Sedan delpensioneringen trädde i kraft och till och med den 18februari 1977 utgör antalet delpensionsansökningar inte mindre än 23 369. Deltautgör knappast något stöd för motionärernas uppfattning all reglerna omdelpension i sin nuvarande utformning skulle innebära något mera påtagligthinder för dem som vill trappa ned sin arbetsinsats inför pensioneringen. Somtidigare nämnts motsvarar med nuvarande regler den disponibla inkomsten för densom uppbär delpension jämte inkomst av deltidsarbete i allmänhet av deninkomst vederbörande hade som heltidsarbe-tande. Detla måste inom ramen för enallmän försäkring anses utgöra en rimlig kompensationsnivå. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionen 461. m. fl. begär i motionen 698 att deanställdas fackliga organisationer skall ges tolkningsföreträde vid avgörandetav vilka arbeten som skall komma i fråga som deltidsarbete i samband meddelpension. Motionärerna anser också att delpension utan deltidsarbete skallkunna SfU 1916/11:24 8 beviljasunder förutsättning att den anställdes fackliga organisation gör enframställning därom, att inkomstbortfallet täcks med halv ersättning frånA-kassa och att A-kassan kompenseras för sådant uttag med statligt bidrag. Enmotion med samma innehåll prövades av i samband med behandlingen avpropositionen 1975:97 med förslag till bl. a. lag om delpensionsförsäkring. Isamband därmed framhöll socialförsäkringsutskottet att delpensionsreformenbyggde på förutsättningen att frågan om deltidsarbete skulle lösas genomförhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden, att anpassning av arbetstidoch arbetsuppgifter för äldre arbetstagare var en nödvändig förutsättning fören ändamålsenlig kombination av deltidsarbete och delpension och att de lokalaanpassningsgrupperna borde kunna utgöra en lämplig grund för ettsamrådsforfarande om lämpliga deltidsarbeten. Utskottet erinrade i sammanhangetockså om att LO och fiera av dess fackförbund i samband med remissbehandlingenav pensionskommitténs betänkande uttalat att utfallet av delpensionsreformentill mycket stor del var beroende av de fackliga organisationernas agerande ochalt de på alla sätt medverkade till att reformen förverkligades. Genommedbestämmandelagen torde arbetstagarsidan numera ha betydande möjligheter attgenom förhandlingar påverka arbetsgivarparten när det gäller att avgöra om ettarbete skall komma i fråga som deltidsarbete. Vad särskilt angår frågan om rättatt erhålla delpension utan deltidsarbete vill utskottet hänvisa till vadutskottet ovan anfört med anledning av motionen 96 Gfr s. 6 och 7). Utskottetvill i sammanhanget erinra om att pensionskommittén i sill belänkande Rörligpensionsålder (SOU 1975:10) föreslog en regel av sådant innehåll men attförslaget rönte åtskillig kritik vid remissbehandlingen och därför inte togsmed i regeringens proposition. Utskottet avstyrker med det anförda motionen698, yrkandena 2 och 3. Vadslutligen angår yrkandet 1 i sistnämnda motion om en kartläggning av vilkayrkesgrupper som på grund av tungt och-påfrestande arbete och dålig arbetsmiljöbör åtnjuta en kollektiv pensionering med full pension har utskoltel tidigarevid upprepade tillfällen uttalat att det knappast kan anses rimligt att i enallmän pensionslagsliftning prioritera hela yrkesgrupper med utgångspunkt i attgruppen har ett särskilt hårt eller pressande arbete, eftersom det är tveksamtom påfrestningarna drabbar så generellt att en särskild lagstiftning ärmotiverad. Denna uppfattning, som godtagits av , har också bestyrktsav de resultat som framkommit vid överläggningar mellan pensionskommittén ochspecialister inom arbetsmedicin och åldersforskning och som redovisats ipensionskommitténs ovannämnda betänkande. Någon anledning för attinta en annan ståndpunkt föreligger inte, och utskottetavstyrker därför bifall till motionen 698 även i denna del. SfU 1976/77:24 9 Enligt bestämmelser som antogs av isamband med delpensionsreformen 1975 kan en försäkrad, så snarl han fyllt 60år, begära eller återkalla uttag av hel eller halv ålderspension. Förtida uttagkan ske före pensionsäl-dersinlrädet vid och uttaget kan också uppskjutaslill . Påslagsfaklorn vid uppskjutet uttag är , medanreduktionsfaktorn vid förtida uttag utgör . HerrGahrton uttalar i motionen 252 den meningen att reduceringen av ålderspensionenvid förlida uttag inte bör vara livsvarig ulan anpassas så all reduktionenupphör då pensionären uppnår en situation som innebär att han totalt settuppburit samma pensionsbelopp (bortsett från pensionsförändringar ochinflationseffekter) som en jämnårig pensionär vilken inte gjort förtida uttag.Motionären begär en översyn av reduceringsreglerna. Också tar uppen fråga om förtida pensionsuttag. Han hänvisar i motionen 692 till att den somgör förlida uttag före pensionsåldern för en 24 -procentig, livsvarigreduktion av sin pension och således för uppbära av full pension. Omvederbörande återkallar det förtida uttaget minskas fr. o. m.pensionsåldersinträdet den livsvariga pensionsreduktionen ochvederbörande erhåller alltså av full pension. Enligt motionärens meningbör i det angivna exemplet den försäkrade ha möjlighet att i efterhand fåersättning med belopp som motsvarar en åriig reduktion för de två årdå det förtida uttaget gällt. Motionären begär en utredning av frågan. Detförtida uttaget torde numera som pensionsform ha begränsad betydelse lillföljd av de väsentligt förbättrade möjligheter att erhålla förtidspension sominfördes av 1970 och riksdagar men framför allt efter 1975 årsdelpensionsreform. Reduktionenav pensionen vid förtida uttag är liksom ökningen vid uppskjutet uttaglivsvarig och bygger i huvudsak på försäkringsmatematiska beräkningsgrunder.Principen är att värdet av de sammanlagda pensionsbelopp som den försäkradeuppbär i sin livstid skall bli detsamma oberoende av när han tar ut sinpension. Utskottethar tidigare, med godkännande, avstyrkt bifall till motionsyrkandensom inneburit avsteg från principen att reduktionsfaktom vid förtida uttagskall vara livsvarig. Utskottet har därvid bl. a. åberopat att en försäkradgenom del regelsystem för ökad rörlighet i pensionssystemet som gäller fr. o.m. har möjlighet att när som helst återkalla eller uppskjutauttag av såväl hel som halv ålderspension och därigenom anpassa pensionensstorlek efter del egna behovet vid varje särskild tidpunkt. mening är det angeläget att reglerna om förtida uttag, som bygger påen schablon, är någoriunda läiiillämpade. Ett bifall till motionerna kan enligtulskottels mening innebära en ökad belastning på försäkringens administration.Pä grund härav anser utskoltel sig böra avstyrka bifall lill motionerna 252 och692. SfU 1976/77:24 10 1. beträffande kvalifikationsreglerna att riksdagenavslår motionerna ]916/n:96, 1976/77:693, 1976/77:696 och 1976/77: 1092, 2. beträffande kompensationsgraden all riksdagenavslår motionen 1976/77:461, 3. beträffande rätt för fackliga organisationer attavgöra vilka arbeten som skall komina ijråga som deltidsarbeten m. m. attriksdagen avslår motionen 1976/77:698, yrkandena 2 och 3, 4. beträffande generell sänkning av pensionsåldern förvissa yrkesgrupper att avslår motionen 1976/77:698, yrkandet 1, 5. beträffande förtida uttag att avslår motionerna 1976/77:252och 1976/77:692. Näiyarande:herrar Aspling (s), Carisson i * (c), Ringaby (m). (),i Nennesholm (c), Karisson i (s), fröken (), fruHåvik (s), herrar (), Åkeriind (m), i (c), (), i (c). * (c) och i * (s). Ejnärvarande vid betänkandets justering.