bet · G001TU11 · 1976-12-31 00:00:00 — betänkande 1976/77:11 medanledning av propositionen 1976/77:100 såvitt avser utgifterna pådriftbudgeten för /78 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner Utskottet tillstyrker re geringens i propositionen 1976/77: 100 bilaga 9 (kommunikationsdepar tementet) under punkterna A 1A 3 (s. 2728). framlagda förslag och hemställer att /78 anvisar 1. till ett förslagsanslag av , 2. till Kommittéer m. m. ettreservationsanslag av , varav hälften att avräknas motautomobilskattemedlen, 3. till Extra utgifter ettreservationsanslag av . Allmänöversikt över utvecklingen. Anslagen till vägväsendet. Före behandlingen av de skilda anslagen har regeringen lämnat en allmän översikt över utvecklingen inom vägväsendet och över an slagsäskanden m. m. (s. 2967). Regeringensförslag till medelsanvisning för /78 under de skilda väganslagenm. atttill : Ämbetsverksuppgifter anvisas ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 1, s. 6768), atttill Drift av statliga vägar anvisas ett reservationsanslag av 1 790 000 000kr., att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 2, s. 6869), atttill Byggande av statliga vägar anvisas ett reservationsanslag av 865 000 000kr., att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 3, s. 6970), atttill Bidrag till drift av kommunala vägar och gator anvisas ett reservationsanslagav , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 4, s.7071), atttill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator anvisas ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B 5, s. 7172), attstatlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissaenskilda vägar beviljas intill ett belopp av . (punkten B 6, s.7273), 1 1976/77.15 saml. alt till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m.anvisas ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten B 6, s. 7273), atttill Bidrag till byggande av enskilda vägar anvisas ett reservationsanslag av30 , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 7, s. 7374), atttill Tjänster till utomstående anvisas ett förslagsanslag av ,att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 8, s. 74), atttill Avsättning till statens automobilskattemedelsfond anvisas ettförslagsanslag av . (punkten B 9, s. 7475). 1 motionen 1976/77: 107 av m. fl. (s)hemställs att i skrivelse till regeringen begär att särskilda medelställs till förfogande för en omedelbar förbättring av väg 29011301133ÖsterbybrukForsmark i län. I motionen 1976/77: 110 av i (s) hemställs att uttalar sig för skyltning av kommungränserna längsvåra riks-och länsvägar. I motionen 1976/77: 155 av och herrCarlstein (båda s) hemställs att uttalar att ombyggnaden av riksväg41 tidigare-läggs i planeringen. I motionen 1976/77: 204 av m. (s) hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen sagts ombehovet av mer preciserade instruktioner och regler för saltning av vägar. I motionen 1976/77: 205 av m. fl. (s)föreslås att begär att regeringen tillser att byggnads-och drift-anvisningar också innehåller anvisningar om uppsättande av vägkantsreflektorerdär så anses lämpligt. I motionen 1976/77: 206 av ()hemställs att beträffande bygdevägar uttalar att sådana endast iundantagsfall får avföras ur allmänt underhåll och framför allt inte i bygdermed betydande friluftsliv. I motionen 1976/77: 207 av ()hemställs att vid behandling av frågan om väganslag för nästabudgetår uttalar att en bro möjligt byggs över Bjursunds ström i Kalmarlän. TU1976/77:11 3 I motionen 1976/77:209 av, fruWohlin-Andersson (c) hemställs att hos regeringen begär att statensvägverk ges i uppdrag att snar rast projektera den södra tvärförbindelsen iÖstergötlands län så att vägen kan byggas som beredskapsarbete eller få enframskjuten ställning i det ordinarie vägbyggandet. I motionen 1976/77:285 av herrJohansson i ni. (s) hemställs att beslutar uttala att över norr om , inom ramen för befintligt anslag, påbörjas . . , I motionen 1976/77: 383 av fruFredrikson m. fl. (c) hemställs att som sin mening till regeringenuttalar att skyldighet skall föreligga för att kontaktalantbruksnämnd och skogsvårdsstyrelse så snart såväl ny väg skall börjaplaneras som då en omfattande vägom-byggnad skall ske. I motionen 1976/77: 386 av fruMårtensson m. fl. (s) hemställs att uttalar att läntilldelas de medel soni behövs för en snar ombyggnad av riksväg 82BollnäsAlfta. I motionen 1976/77: 508 av herrarHäll och (båda s) hemställs att beslutar att hosregeringeii anhålla om erforderliga åtgärder så att en väg mellan Ritsem ochSkjomen kan börja byggas. I motionen 1976/77: 509 av herrJonsson i m. fl. (s) föreslås att beslutar att som sin meninguttala att vägsituationen i och särskilt i länets inlandytterligare beaktas vid fördelning av såväl ordinarie vägmedel somberedskapsmedel för vägbygi gande. I motionen 1976/77: 516 av herrarÅkerlind och i Agnas (båda m) hemställs att beslutar att somsin mening uttala att spridning av vägsalt måtte upphöra. I motionen 1976/77: 800 av herrBjörk i (c) hemställs att hos regeringen anhåller om utredningav frågan om att ersätta färjan över vid med en bro. I motionen 1976/77: 801 av herrBoström m. fl. (s) heniställs, att beslutar att hos regeringenanhålla om att åtgärder snabbt vidtas för igångsättning av arbetena medmellanriksvägen KirunaNarvik. 2t 1976/77. I motionen 1976/77: 811 av iVrångebäck m. fl. (m) hemställs att ger regeringen till känna vad somi motionen anförts rörande ombyggnad av särskilt olycksdrabbade vägar. I motionen 1976/77: 817 av i Lidingöm. (s) hemställs att hos regeringen anhåller om förslag att inomramen för gatu- och väganslagen till berörd region och efter angelägenhetsprövningstatsbidrag skall kunna utgå till järnväg av kostnaderna för sådanaspårbyggnader, inberäknat marklösen, som är motiverade av överenskommelser medkommun, landstingskommuner och kommunalförbund om lokal persontrafik påjärnväg. I motionen 1976/77: 821 av och (båda vpk) föreslås att med hänvisning till behovet av arbetstillfälleni kommun och nödvändigheten av förbättrade kommunikationer i dess norrakommundelar beslutar om omedelbara anslag till förbättringar av länsväg 400mellan och . I motionen 1976/77: 822 av och herrLövenborg (båda vpk) föreslås att beslutar att anslå erforderligamedel för igångsättning av vägprojektet . I motionen 1976/77: 1178 av herrar ochSandberg (båda c) hemställs att hos regeringen begär åtgärder för attbättre kontrollera och helst helt eliminera vägsaltningen. I motionen 1976/77: 1179 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till kännanödvändigheten av upprustning av vägnätet i norra i enlighet med vadi motionen anförts. I motionen 1976/77: 1183 av iSkärstad (c) hemställs att hos regeringen anhåller.om ändring avanvisningarna för uppsättande av vägmärken, syftande till minskadrestriktivitet vid behandlingen av ansökningar om uppsättande vid allmän vägav upplysningsmärken för vägvisning till samlingslokaler och andra icke kommersiellaanläggningar. I motionen 1976/77: 1184 av herrar iSkärstad och i Nennesholm (båda c) hemställs att beslutaratt sådana ekonomiska resurser ställs till förfogande att de aviseradeindragningarna av allmänt underhåll för vissa vägar icke kommer till stånd. 1 motionen 1976/77: 1185 av iUddevalla m. fl. (s) hemställs att beslutar att i motionen berördaväg- och färjeförbindelser tas in till allmänt underhåll. I motionen 1976/77: 1197 av m. (m, s, c, fp) hemställs att som sin mening uttalar 1. att vid fördelning av vägmedelför utbyggnad av riksvägnätet E 6-arbetena genom ges hög prioritet, 2. att medel anvisas i sådanutsträckning att nu pågående arbeten på sträckan mellan och , 3. att de fortsatta arbetena på , närmast delen FrillesåsAs-kloster, påbörjas i omedelbar anslutning tillslutförandet av sträckan FjäråsFrillesås. Denlångsiktiga vägplaneringen in. Departementschefen erinrar i propositionen om deriktlinjer för den långsiktiga vägplaneringen som uppdrogs av . Riksdagensbeslut innebar bl. a. att planeringsmetodik skulle vidareutvecklasför att ge bättre underlag för prioritering av olika vägåtgärder. Därmed skullepå ett bättre sätt vägas in olika samhällsekonomiska effekter. Föratt i enlighet med statsmakternas ställningstaganden dra upp de närmare, merakonkreta riktlinjerna för det nämnda utrednings- och utvecklingsarbetettillsattes en särskild kommitté, benämnd komrtiittén för den långsiktigavägplaneringen (KLV). Denna har numera slutfört sitt arbete och redovisat sinaställningstaganden i betänkandet (SOU 1975: 8586) Vägplanering. Betänkandethar remissbehandlats och departementschefen förklarar att han i en kommandetrafikpolitisk proposition avser att redovisa sina ställningstaganden i dennafråga. Ipropositionen anmäls också att departementschefen efter regeringens bemyndigandeden tillkallat en särskild utredare med uppdrag att prövabidrags- och författningsfrågor avseende cykeltrafiken i enlighet med deuttalanden härom som av utskottet gjordes i dess betänkande /76: 16. I motionen 1976/77:383 hemställs att somsin mening uttalar att skyldighet skall föreligga för att kontaktalantbruks- . nämnd och skogsvårdsstyrelse så snart såväl ny väg skall börjaplaneras som då en omfattande vägombyggnad skall ske. Utskottetvill med anledning .härav erinra om. att redan genom nu gällande regler förbehandling av vägfrågor närmast berörda myndigheter, näringsgrenar och.intressegrupper tillförsäkrats möjligbeter att påett tidigt stadium och ofta avgörande sätt göra sina synpunkter gällande iberörda frågor. Vidutarbetandet av arbetsplan skall således enligt 16 § väglagen sarri-råd i frågaom vägens sträckning och vägförslagets utformning i övrigt ske med berördafastighetsägare, och myndigheter samt andra som kan ha ett väsentligt intressei saken. Nämnda samrådsförfarande har ytterligare preciserats ivägkungörelsen, där det stadgas.att samråd skall ske med , somdärvid inhämtar synpunkter från länsvägnämn-den, med övriga myndigheter vilkasverksamhetsområde berörs av företaget samt med lokala organ ochsammanslutningar som kan ha ett väsentligt intresse i saken. Kommun och kändägare till varje fastighet som berörs av företaget skall beredas tillfälle attframföra synpunkter vid sammanträde på platsen. Enligt 17 § väglagen skallarbetsplan med vissa undantag ställas ut och därvid hållas tillgänglig förgranskning. Arbetsplanen överses därefter med hänsyn till inkomna erinringar.Enligt 31 § vägkungörelsen kan förordna om upprättande av alternativtförslag till arbetsplan. Sedan behandlat arbetsplan som skallfastställas överlämnas den med eget yttrande och med de yttranden som inkommittill statens vägverk. Kan den arbetsplan som förordats av länsstyrelsengodtagas av statens vägverk fastställer planen. I annat fällhänskjuts frågan till regeringens prövning. Detär sålunda ett komplicerat och tidskrävande arbetél som föregår fastställandetav en arbetsplan. Den med nödvändighet utdragna planeringstiden liksomdet-faktum att vägen när den väl är byggd har sin sträckning fastställd föråtskillig tid framåt har ansetts medföra behov, av att inordna vägplaneringen iden totala samhällsplaneringen..Det beskrivna planeringssystemet har ocksåansetts väl,fylla detta syfte; Underalla skeden av vägplaneringen förekommer alltså med olika berörda intressenterett omfattande samrådsförfarande som till sina huvuddrag är reglerat iväglagstiftningen. Det system för planeringen av, väghållningen, planläggningoch projektering, som används av tillsammans med kommuneroch.länsstyrelser m. fl. är konstruerat så atterforderliga kompromisser och anpassningar till regional trafikplanering ochfysisk samhällsplanering skall kunna tillgodoses. Vägförvaltningarnasengagemang hos kommunerna i samband med den fysiska samhällsplaneringen,region-, general- och stadsplaner innebär att erforderlig expertis beträffandetrafikfrågorna finns tillgänglig tillsammans med politiker och planerare.Därigenom byggs förutsättningarna upp för en fullständigsandhällsplaneringsprocess därväg-och trafikfrågorna bör kunna få entillfredsställande lösning som kommunernas planmonopol ej behöverifrågasättas. Enligtvad utskottet erfarit fiims också inom varje län en arbetsgrupp medrepresentanter för och skogsvårdsstyrelserna för överläggningar ivägfrågor. Slutligeii må nämnas att frågorna om ökat re- gionaltoch lokalt inflytande i vägplaneringen sertast tagits upp i en rapport (Ds Kn1976is) av decentraliseringsutredningen. Avden lämnade redogörelsen torde framgå att redan på ett förberedande stadiumsåväl som under arbetets gång från sida kontakter tas med närmastberörda markägare och andra intressenter i berörda frågor. Utskottet, som villunderstryka vikten och angelägenheten av att så sker, kan emellertid motbakgrund av det anförda inte finna det motiverat att från sida nugöra särskilda uttalanden av det slag motionärerna förordat. Motionen bördärför inte föranleda någon särskild åtgärd från sida. I propositionen erinras om att väganslagen i prop.1975/76: 100 beräknades till sammanlagt 3 217 milj. kr. för budgetåret1976/77. Härav beräknades 200 milj. kr. under anslaget Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar att ställas till regeringensförfogande. ansåg emellertid att dessa 200 milj. kr. i ställetborde tillföras anslag till drift resp. byggande av statliga vägarmed 100 milj. kr. till vartdera anslaget. biföll utskottets förslag.Därmed kunde medlen föras över på de ordinarie anslagen, innebärande attanslaget Drift av statliga vägar togs upp med 1 610 milj. kr. och anslagetByggande av stathga vägar med 865 milj. kr. Regeringenhar beslutat om fördelningen på län av det utökadebyggnadsanslaget i enlighet med förslag, som avgetts efter hörandeav samtliga länsstyrelser. fastställde regeringen de flerårsplanerför vägbyggandet 1980, vilka dels av överlämnatstill regeringen för faststäl-lelse, dels genom anförda besvär kommit tillregeringens prövniiig. Genom beslutet att tillföra anslagen Byggande resp.Drift av statliga vägar 200 milj. kr. har enligt propositionen angelägna behovenligt deri prioritering som och länsstyrelserna enats om kunnattillgodoses.' De vägprojekt som påbörjats med medel från anslagetSärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar-harinjämkats i flerårsplanerna och kommer därmed att kunna fullföljas. Vidsin behandling av frågan om medelstilldelningen till väg- och gatubyggandet redogör departementschefen bl. a. för utfallet av in vesteringarna inom denna sektor samt de beräknade kostnaderna . Vidare erinras om de angelägna behov av olika driftåtgärder som föreligger på det statliga vägnätet. ' Förinnevarande budgetår uppgår anslaget till Drift av statliga vägar som förutnämnts till 1610 milj. kr. Ökade medel bör enligt departementschefen för nästabiidgetår (avseende ) ställas till förfogande under anslaget.En höjning av detsamma med 180 milj. kr.i förhållande till det i riksstaten för /77 anvisade beloppetföreslås därför. Totalt skulle därmed för detta ändamål disponeras ca 1 790milj. Inomdenna ram räknar departementschefen med att vid normal omfattning avservicearbeten, bl. a. kan utföra förbättringsarbeten i ungefär sammaomfattning som . I sammanhanget erinras om att ävenbetydande insatser i form av beredskapsarbeten tillkommit för arbeten på dettaområde. har således för ändamålet sammanlagtöver 350 milj. kr. Dessa arbeten, som primärt tillkommit från allmänsysselsätt--ningssynpunkt, har bidragit till att påskynda genomförandet avvägverkets långsiktiga program för upprustning av de sekundära och tertiäravägarna. Utskottetfinner den föreslagna anslagshöjningen välmotiverad och tillstyrker densamma. Anslaget Byggande av statliga vägar uppgav förinnevarande budgetår till 865 milj. kr. För nästa budgetår () förordas av departementschefen en oförändradmedelsanvisning. Utskottettillstyrker förslaget samt vill i anslutning härtill och med anledning av enrad yrkanden i de i det följande behandlade motionerna ånyo kraftigtunderstryka vikten av att vägväsendet på tillförs ökade resurser isyfte att öka framkoinligheten och trafiksäkerheten på våra vägar. Samtidigtvill utskottet erinra om de vägarbeten som finansieras med beredskapsmedel.Dessa beräknas enligt propositionen för innevarande budgetår uppgå till ca 360milj. För nästa budgetår har under tolfte huvudtiteln för ändamåletberäknats 200 milj. kr. Regeringen har också numera medgivits rätt attutnyttja den i årets budgetproposition begärda finansfullmakten om 1 500 milj.kr., varigenom bl. a. möjliggörs att låta utföra arbeten av det slag varom härär fråga. Genom beslut har vidare regeringen föreskrivitatt utöver vad som gäller enligt tidigare meddelade anvisningar föranslaget Byggande av statliga vägar får bedriva statlig vägbyggnadsverksamheti för ett belopp av högst 104 milj. kr., varav 56 milj. kr.beräknas för . Iförevarande sammanhang må också nämnas den inventering av kommande störrebroprojekt som utförts inom . Beträffande de flesta av debroar, som det enligt verket kan bli aktuellt att utföra framtill , gäller enligt verkets hittillsvarande planering att de beräknasutföras i förspänd betong, då detta normalt är det ekonomiskt mest fördelaktigaalternativet. Enligt verket skulle emellertid en tidigareläggning av brobyggenakombinerad med ett utförande med överbyggnad av stål vara värdefullt försysselsättningen inomstål- och varvsindustrin. skulle angelägna vägbehov tillgodoses. Avett av kommunikationsministern i avgivet svar på fråga iämnet framgår att förslaget f. n. prövas i regeringens kansli. Departementschefens förslag beträffande denkommunala väghållningen tillstyrks också av utskottet. Detta innebär attanslaget Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för nästa budgetår höjsmed 17,1 milj. kr. till 252,8 milj. kr. Departementschefen förklarar sig däremotinte beredd att förorda den av verket förordade omläggningen av anslagsperiodenatt avse framförliggande kalenderår. AnslagetBidrag till byggande av kommunala vägar och gator tas upp med ett oförändratbelopp om 350 milj. kr. Vid sin behandling av anslagen till enskildväghållning erinrar departementschefen om den översyn av statsbidragssystemethärför som genomförts av och som redovisats i en utredningsrapport imitten av . Rapporten har remissbehandlats och förslagen beredsf. n. inom departementet. AnslagetBidrag till drift av enskildavägar m. m. är för innevarande budgetår upptaget med 108 milj. kr. För nästabudgetår bör i enlighet med departementschefens förslag anvisas 135,7 milj.kr., dvs. en ökning med 27,7 milj. kr. Med den sålunda förordademedelsanvisningen beräknas bidrag kunna lämnas till utöver de vägar som redanuppbär bidrag ett betydande antal nya vägar. Därtill beräknas bidrag kunnalämnas även till iståndsättningsarbeten på vägar som redan uppbär statsbidragtill barmarksunderhåll och vinterväghållning. Till Bidrag till byggande av enskilda vägarförordas ett anslag av 30 milj. kr., vilket innebär en ökning med 3,2 milj. kr.Därigenom bedöms bl. a. statsbidrag kunna ges till en förbättring avfärjeläget i , vilken förklaras utgöra en förutsättning för att tryggaen regelbunden trafikering av färjeleden GrännaVisingsö. Utskottet tillstyrker förslaget. De i propositionen under här förevarande punkter /övrigt framlagda anslagsberäkningarna har inte heller gett utskottet anledningtill erinran. Detta innebär även att kostnadsramarna för för anslagenDrift av statliga vägar resp. Byggande av statliga vägar i princip bestämstill samma belopp som anslagen. Det bör vidare ingå i regeringens befogenheteratt i den mån arbetsmarknadsläget, kravet på en ändamålsenlig planering avverksamheten eller andra särskilda skäl motiverar det bemyndiga attunder 1977 resp. 1978 jämka de föreskrivna kostnadsramarna , t. ex.genom att i förväg ta i anspråk behövliga belopp avde medel underde kalenderårsberäknade anslagen, som anvisas för . I avvaktan på särskild proposition till riksdagenår 1977 om totalförsvarets inriktning har departementschefen under anslagettill : Ämbetsverksuppgifter under delprogrammet' Försvarsfrågorinte tagit upp medel för viss materielanskaffning som föreslagit iprogramplanen för det ekonomiska försvaret. De sammanlagda utgifterna under de olikaväganslagen m. m. för /78 uppgår enligt departementschefensberäkningar till 3 450 milj. kr. För trafiksäkerhet och vissa bidrag m. m.beräknas under andra anslag under sjätte huvudtiteln sammanlagt ca 193,5 milj.kr. att avräknas mot automobilskattemedlen. Därjämte föreslås att ca 841,5milj. inom justitie-, utbildnings-, jordbruks- och arbetsmarknadsdepartementensverksamhetsområden likaledes skall avräknas mot nämnda medel. Dettotalbelopp som avses skola täckas av automobilskattemedlen skulle därmed uppgå till ca (3 450+193,5 + 841,5) 4 485 milj. kr. I för hållande till motsvarande, på riksstaten för innevarande budgetår upp förda anslag, innebär detta en ökning med ca 336 milj. kr. Då inkomster na av automobilskattemedlen beräknas till ca 5 110 milj. kr. skulle över skottet på vägväsendets specialbudget, där behållningen per uppgick till ca 3 341,3 milj. kr., komma att under budgetåret öka med ca 625 milj. kr. I motionen 1976/77: 1184 yrkas att riksdagenbeslutar att sådana ekonomiska resurser ställs till förfogande attde enligt motionärerna aviserade indragningarna av allmänt underhåll, förvissa vägar inte kommer till stånd. Någragenerella indragningar av detta slag har emellertid, enligt vad utskotteterfarit, inte nu aviserats. Såsom utskottet dessutom redan tidigare vid fleratillfällen framhållit regleras frågan om indragning av allmän väg ochförutsättningarna härför i väglagen (1971: 948), som behandlade ochgodtog så sent som . Bestämmelserna i den till väglagenanslutande vägkungörelsen (1971: 954) innebär att uppfattning ien- indragningsfråga geS stor vikt. Av i olika sammanhang tidigaregjorda uttalanden framgår vidare att indragningsärendena handläggs under storhänsyn till förhållandena i de enskilda fallen och att indragningar skerendast då vägande skäl föreligger. Utskottet utgår också från att så är förhållandetmen vill i sammanhanget understryka den stora vikten av att härmedsammanhängande frågor får én för närmast berörda kommuners och övrigavägiritressenters del tillfredsställande' lösning. särskildåtgärd i ämnet av det slag motionärerna förordat finner sig utskottetemellertid inte berett att tillstyrka. Av samma skäl avstyrker utskottet yrkandet imotionen 1976/77: 206 att beträffande bygdevägar gör ett särskiltuttalande att sådana endast i undantagsfall får avföras ur allmänt underhålloch framför allt inte i bygder med betydande friluftsliv. Frågan om intagning till allmänt underhåll avenskild väg eller färja regleras enligt väglagen i samma ordning som frågan omindragning av av desamma. Under hänvisning till vad utskottet därom i det föregåendeanfört finner sig utskottet inte heller kunna tillstyrka yrkandet i motionen1976/77: 1185 att beslutar att vissa i motionen berörda väg- ochfärjeförbindelser i tas in till allmänt underhåll. Utskottetvill dock i anslutning härtill erinra om sitt uttalande vid /76(/76: 2 y) att fall syntes föreligga där den i enskild regi bedrivnafärjetrafiken närmast borde hänföras till allmän färjetrafik. Speciellt gälldedetta när en betydande genomgångstrafik under större eller mindre del av åretförekommer och vederbörande färjehållare hade att med eller utan kommunalteller landstingskommunalt stöd ombesörja trafiken. Samma syntes varaförhållandet där färja till någon del ansluter till allmän väg. uppfattning borde det därför uppdras åt att iförekommande fall pröva eller göra en förnyad prövning av fråganhuruvida viss färjetrafik skall vara av statlig eller eventuelltstatsbidragsberättigad karaktär samt vidta i anledning härav erforderligaåtgärder. Motionsyrkandenbeträffande flerårsplaner m. m. 1 motionen 1976/77: 155 hemställs att riksdagenuttalar att ombyggnaden av skall tidigareläggas.