bet · G001KU44 · 1976-12-31 00:00:00 — Del är uppenbart alt i sådanafall har remissen karaktär av en ren rutinåtgärd. Den kan knappast haföregåtts av den noggranna prövning av behovet av åtgärden, som förordas iförvaltningslagen och statsrådsberedningens anvisningar. Det kan emellertidinte bestridas att det beskrivna förfaringssättet ibland kan ha vissa praktiskafördelar, särskilt i fråga om sådana ärendegrupper där ett behov av remisserfarenhetsmässigt föreligger. Utskottet anser det önskvärt all remiss- SB:s skrivelse till statssekreterarna m. fl. (s.1-2): "KU(bet.1975/76:50, s. 10) framhåller sammanfattningsvis vikten av att regeringensprövning inte fördröjs genom onödigt eller onödigt utdraget remissförfarande.Självfallet är det också angeläget att ärendena efter avslutad remissbehandlinglas upp till avgörande av regeringen så snart det kan ske. a. måstesträvan givelvis vara att undvika en sådan tidsuldräkt i brådskande ärendenalt frågan har förlorat sin aktualitet då regeringens beslut fattas." KU 1976/77:44 behovetför ärendegrupper av nämnt slag tas upp till prövning från tid till annan. Beträffanderemitlering har vidare iakttagits att det mycket ofta har förekommit att tidför yttrande inte harsatts ut. Delta förfaringssätt,som inte stämmer överensmed statsrådsberedningens anvisningar, synes rent av vara det normall tillämpade. Sammanfattningsvisvill utskottet framhålla vikten av att regeringens prövning inte fördröjs genomonödigt eller onödigt utdraget remissförfarande. Självfallet är det ocksåangeläget att ärendena efter avslutad remissbehandling tas upp till avgörandeav regeringen så snart det kan ske. a. måste strävan givetvis vara attundvika ett sådan tidsuldräkt i brådskande ärenden all frågan har förlorat sinaktualitet då regeringens beslut fattas. Iflertalet fall då regeringen lämnar besvären utan bifall förekommer över huvudlaget ingen beslutsmotivering. Ofta torde emellertid skälen för regeringensståndpunkt kunna utläsas av själva ärendebeskrivningen (reciten). Inom mångadepartement tillämpas därvid den metoden att om regeringen helt instämmer iden överklagade myndighetens bedömning lämnas inte någon motivering alls i beslutet. SB:s skrivelse till statssekreterarna m. n. (s. 2): "KU(bet. 1975/76:50, s. 13) konstaterar alt en förbättring på detta område harskett men understryker på nytt vikten av en ökad användning av så utförligaoch klargörande motiveringar som möjligt i regeringens beslut." KU 1976/77:44 departementhänvisas tvärtom ofta till just nämnda omständighet i regeringens beslut. Frånden klagandes synpunkt torde del senare förfaringssättet vara mer upplysandeoch bör i större utsträckning än f. n. kunna användas i regeringens beslut ibesvärsärenden. Sammanfattningsviskan konstateras alt det har skett en ytterligare utveckling i den av utskottettidigare förordade riktningen. Motiveringar förekommer allmänt sett oftare ochi större utsträckning än tidigare informativa både från den klagandes och frånberörda myndigheters synpunkter. Mot bakgrund av de iakttagelser som utskottetgjort vill utskottet dock ånyo understryka viklen av en ökad användning av såutförliga och klargörande motiveringar sorn möjligt i regeringens beslut. 2.Publicering av regeringsbeslut och vissa informationsfrågor Beträffandeinnehållet i Från Riksdag & Departement kan här särskilt nämnas referat avvissa frågedebatter i ,det huvudsakliga innehållet i vissa propositioner,utredningsförslag och utredningsdirektiv samt utkomna SFS-förfallningarochvissa officiella publikationer. Däremot har i denna tidning intepublicerats några regeringsbeslut av det slag som utskottet i det tidigareberört, nämli- SB:s skrivelse till statssekreterarna m. n. (s. 7) "Fråganom publicering av regeringsbeslut har uppmärksammats avKU. utfärdade SB anvisningar i ämnet. Dessa ledde emellertid intetill några praktiska resultat. Ytterligare överväganden har därefter gjortsbl. a. med utgångspunkt i en diskussionspromemoria () från SB. 9 1976/77. KU 1976/77:44 genviktigare beslut av regeringen av räitsskapande, tolkande eller eljestvägledande karaktär. Utskottet har emellertid uppmärksammat alt vissa beslut avdetta slag, i enlighet med vad som har förutsatts skulle ske, undersenare år har publicerats i Förvallningsrätlslig . Detta har dockhittills förekommit i myckel ringa omfattning (i endast två fall).Vikten av att regeringen i ökad utsträckning låter på lämpligt sätt publiceraoch sprida kännedom om innebörden av viktigare beslut, inte minst i besvärs-och dispensärenden, bör därför ytteriigare understrykas. En möjlighet som börundersökas är att beslut som ovan berörts publiceras i tidskriften . avsatteinte heller de några praktiska resultat. KUhar nu återvänt till frågan och anför i bet. 1975/76:50 (s. 14-17)sammanfattningsvis. -Viklen av all regeringen i ökad utsträckning låter på lämpligt sätt publiceraoch sprida kännedom om innebörden av viktigare beslut, inte minst i besvärs-ochdispensärenden, bör därför ytteriigare understrykas. En möjlighet som börundersökas är att beslut som ovan berörts publiceras i . SBavser alt på nytt aktualisera frågan om publicering avregeringsbesluten och hemställer att man inom departementen överväger vad somlämpligen kan göras på området." Utskottetf3r med anledning av de gjorda iakttagelserna erinra om sina tidigareuttalanden om att inte minst rättssäkerheiskraven motiverar att taklen ilagstiftningsarbetet hålls så jämn som möjligt och attförfattningarna kommer ut i så god tid före ikraftträdandet att alla berördakan fö tillräcklig information om innebörden av de nya bestämmelserna (se t.ex. KU 1974:58 och 1975:12 s. 23). Mot bakgrunden av det till hel- ochhalvårsskiftena i hög grad koncentrerade författningsarbetet har utskottetdärför tagit upp frågan, om inte en SB:s skrivelse till statssekreterarna m. n. (s.3-*): a)bet. 1975/76:50 (s. 22): - Mot bakgrunden av det till hel- och halvårsskiftenai hög grad koncentrerade författningsarbetet har utskottet vid fiera tillfällentagit upp frågan, om inte en ytteriigare tidsmässig utspridning avförfattningarnas ikraftträdande borde göras. Utskottet, som har erfarit altdetta eftersträvas av statsrådsberedningen, avser att följa denna fråga medfortsatt uppmärksamhet. Över huvud tagel bör det enligt utskottets mening inte KU 1976/77:44 ytteriigaretidsmässig utspridning av författningarnas ikraftträdande borde göras.Utskottet, som har erfarit att detta eftersträvas av statsrådsberedningen,avserattfölja denna fråga med fortsatt uppmärksamhet. Över huvud laget bör det enligtulskoitets mening inte förekomma att författningar sätts i kraft utan altmöjlighet förelegat för den som berörs av författningen att få delav författningens innehåll. Ytterligare ansträngningar måste göras för attförhindra att delta inträffar i fortsättningen. Utskottet förutsätter attstatsrådsberedningen vidtar erforderliga åtgärder i detta syfte. förekommaatt författningar sätts i kraft utan att möjlighet förelegat för den som berörsav författningen att få del av författningens innehåll.Ytteriigare ansträngningar måste göras för att förhindra att detta inträffar ifortsättningen. Utskottet förutsätter att statsrådsberedningen vidtarerforderiiga åtgärder i detta syfte, b)bet. 1975/76:51 (s. 8-9): - Som allmän riktlinje bör gälla att en författningskall träda i kraft först efter erforderiigt rådrum för information omförfattningens innehåll m. m. Utskottet förordar alt planeringen av arbetetmed nya lagar och andra författningar sker med utgångspunkt från att ommöjligt minst bör förfiyta mellan en författnings kungörande ochdess ikraftträdande. Är detta ogöriigt bör helst åtminstone skiljakungörandet och ikraftträdandet. Kortare tid än bör endast kunna kommai fråga i undantagsfall. Till de absoluta minimikraven hör att en författningskall kungöras på ett sådant sätt att möjlighet föreligger för envar somberörs av författ-ningen att ta del av författningens innehåll innan den träderi kraft. SBförordar alt den nuvarande allmänna minimitiden av mellan kungörandet(dvs. utkomstdagen från trycket) och ikraftlrä-dandzi förlängs med en vecka.SB vill understryka att denna "tvåveckorsfrist" skall ansessom en minimitid. Om möjligt bör tiden vara längre och - liksom hittills-ikraftträdandet sättas till en bestämd dag. KU 1976/77:44 Den här förordade nya ordningen bör tillämpas ifråga om författningar som trycklovas efter den . SB kommersenare göra de ändringar i gröna boken som föranleds av vad som här harförordats." Utskottetvill understryka att det för arbete är nödvändigt med ytterligareförbättringar vad gäller propositionsavlämnandet. De i riksdagsordningenangivna tidsgränserna bör respekteras och de propositionsförteckningar somlämnas bör vara så realistiska alt den i förteckningen angivnaplaneringen i allt väsentligt kan följas. Propositionsavlämnandet bör även iövrigt från regeringens sida organiseras så att det verksamt bidrager till enutjämning av arbetsbelastningen i och möjliggör en mera ändamålsenligplanering av riksdagsarbetet. SB:s skrivelse till statssekreterarna m. fi. (s.6): 1975/76:50 (s. 26-30) konstaterar sammanfattningsvis i delta ämne att detför arbete är nödvändigt med ytteriigare förbättringar vad gällerpropositionsavlämnandet. De i riksdagsordningen angivna tidsgränserna börrespekteras och de propositionsförleck-ningar som lämnas bör vara sårealistiska alt den i förteckningen angivna planeringen i allt väsentligt kanföljas. Propositionsavlämnandet bör även i övrigt från regeringens sidaorganiseras så alt det verksamt bidrager till en utjämning avarbetsbelastningen i och möjliggör en mera ändamålsenlig planeringav riksdagsarbe-tel. SBvill när departementen lämnar uppgifter om planerade propositioner kraftigtbetona vikten av att de synpunkter beaktas som KU sålunda har fört fram." KU 1976/77:44 7.Riksdagens skrivelse till regeringen angående tillståndsplikt enligt miljöskyddslageni fråga om vägar och flygplatser s. 53 Reservation 3 (4 c,2 m, 1 fp) beslut som fattades sedanmåste ses som en direkt uppmaning till regeringen att för snarastlägga fram förslag i ämnet. Enligt uppgift kommer frågan att tas upp i sambandmed en kommande översyn av miljöskyddslagstifining-en. Det är emellertid frånkonstitutionell synpunkt inte godtagbart att så kommer att förfiytainnan riksdagsbeslutet i fråga förverkligas. Regeringen beslöt att bemyndigajordbruksministern att tillkalla en utredning för att göra en översyn avmiljöskyddslagstiftningen. 8 Behovet avsärskilda regler för regeringens handlande i nödsituationer Motbakgrund av de initiativ som således tagits från regeringens sida har vadutskottet och tidigare begärt i fråga om prövning av behovet avsärskilda regler för extraordinära situationer vunnit visst beaktande. Medhänsyn emellertid till viklen av så klara handlingslinjer som möjligt beträffanderegeringens och berörda myndigheters möjligheter och ansvar i ett sådant lägeförutsätter utskottet att regeringen i enlighet med tidigareuttalanden fortlöpande ägnar dessa frågor största uppmärksamhet och i lämpligaformer föranstallar om översyn i angivet syfie. Enligt vad som uppgetts från justitiedepartementethar man inom departementet tagit upp frågan om förutsättningarna för en översyni detta hänseende. KU 1976/77:44 12.Bemyndigande till regeringen enligt terrängkörningslagen Utskottetvill understryka att det för bedömning i ärenden avliknande slag är synnerligen viktigt alt det i propositionen redovisadebeslutsunderlaget klargör hur avvägningen mellan norm-givningen i lagrespektive förordning kommer att utformas. 1 detta syfte är det värdefullt, attden tilltänkta förordningen biläggs respektive lagförslag när propositionenavlämnas i . Från statsrådsberedningen har upplysts alt vidproposilionsskrivan-del eftersträvas att lämna så fullständiginformation som möjligt om innehållet i de föreskrifter som regeringen avserutfärda genom förordning i anslutning till av godkänt förslag. 1fall då det har varit praktiskt möjligt från tidsmässiga och andra synpunkterhar förslag till förordningstext presenterats . Ett exempel härpå ärprop. 1976/77:113 om körkortslag som också innehåller förslag tillkörkortsförordning. Isammanhanget kan framhållas att statsrådsberedningen i sina anvisningar förpropositionsskrivning (den s. k. röda boken) under rubriken (s. 63) anför följande: "Deförslag som läggs fram i en proposition kräver ofta föreskrifter av regeringen,t. ex. verkställighets-föreskrifiertillenlag,slalsbidragsbe-stämmelser,förordning för myndighets verksamhet etc. Del är av stor vikt att utkast tillsådana föreskrifter föreligger när man skriver föredragandeavsnittet. Annarskan det ibland bli svårt att efteråt åstadkomma en författning som stämmeröverens med vad har beslutat. Del kan dessutom vara fördelaktigt frånarbetssynpunkt att skriva författningstexten före före-dragandeavsnillel. sparar mycket arbete när regeringens före- skrifterså småningom skall meddelas är uppenbart. Ofta förhåller det sig emellertid såatt tiden inte medger att man förfar på detta sätt. Skrivs föredragandeavsnittethelt eller i huvudsak inom en sakenhet skall man dock lakontakt med rättssekretariatet eller motsvarande för alt få dess medverkan vidutarbetandet av författningsutkast. Visar det sig först i ett sent skede avarbetet att särskilda föreskrifter behövs och medger inte tiden att textenutformas, skall rättssekretariatet ändå kopplas in." KU 1976/77:44 B 83 Skrivelsei från statssekreteraren i löne- ociipersonalenhet till övriga statssekreterare. Lagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580)(MBL) träder som bekant i kraft den 1 januari 1977.1977 års budgetpropositionkommer i likhet med vad som tillämpades i fråga om 1976 års budgetpropositionatt anmälas på sista regeringssammanträdet . Någon formell skyldighetatt tillämpa bestämmelserna i finns alltså inte i fråga om nästa årsbudgetproposition. Vi vill ändå försöka alt i stället för sådana överiäggningarsom hållits tillämpa ett förfarande som så nära som möjligt anknytertill det som kan komma att följa av MBL. På grund av alt budgetarbetet harblivit så tidsmässigt pressat är det dock nödvändigt all tillämpa etttidsschema som kan medföra vissa olägenheter för berörda parter. Naluriigaslvore att budgetarbetet först framskridit så långt att arbetsgivaren(fackdepartemenlet i samråd rned ) för sin del tagitställning till hela budgetarbetet innan någon förhandlingskontakl las med personalorganisationerna.För att organisationerna skall kunna få lid all överväga olika förslag bör dockfackdepartementen så snart Fi/Ba och fackdeparlementel är preliminärt överens,dvs. sedan Fi/Ba lämnat sina definitiva ställningstaganden (Fi II) och dessagodtagits av vederbörande fackdepartemenl, successivt anmäla till Fi/L varjefråga rörande viktigare förändring av verksamheten, viktigare förändring avanställnings- eller arbetsförhållanden och sådana frågor i övrigt som bedömsvara av allmänt intresse för personalorganisationerna. Efter samråd med berörtfackdepartement kallar Fi/L berörda personalorganisationer till information omde frågor som anmälts. Informationerna, som beräknas kunna påbörjas tidigastunder vecka 47, lämnas av företrädare för fackdepartementen. Vid dessa informationsmötenskall härutöver ges den information i övrigt som kan lämnas. Tillinformationsmötena kallas generaldirektören i förhandlingsrådel. Begär någonpersonalorganisation i anslutning till informationen alt särskilda överiäggningarskall ske överiämnas ärendet till generaldirektören i förhandlingsrådet somleder överiäggningen med biträde av företrädare för berört fackdepartement ochFi/L. Avsiktenär alt informationen och ev. överiäggningar skall vara avslutade föreden 10december. Därefter slutförs propositionsarbetet. De ev. ändringar idepartementens tidigare ställningstaganden som kan bli följd av överiäggningarnaförs in i budgetpropositionen, som därefter delas. Vid delningen bör ävengeneraldirektören i förhandlingsrådet och - om frågan rör arbets- ochanställningsvillkor för statstjänstemän - få tillfälle attanlägga synpunkter på förslaget. KU 1976/77:44 B 84 Behandlingenav budgetproposition mot bakgrund av den nya medbestämmandelagen Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivetträder i kraft . I 11 S behandlas arbetsgivarens s. k.primära förhandlingsskyldighet. Där sägs alt arbetsgivare skall på egetinitiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken hanär bunden av kollektivavtal, innan han beslutar om viktigare förändring av sinverksamhet eller av arbets- eller anställningsförhållandena för arbetstagaresom tillhör organisationen. Enligt 12 J; är arbetsgivaren skyldig attförhandla innan han fattar eller verkställer beslut även i andra frågor som rörförhållandel mellan honom och arbetstagare hos honom, om sådan organisationbegär delta och beslutet rör medlem i organisationen. 1975/76:105 bil. 2 (InU 1975/76:45, rskr 1975/76:404) med förslag tillarbetsrätlsreform såvitt rör den offentliga sektorn behandlas frågan om denförhandlingsordning som bör tillämpas på denna sektor vid förhandlingar enligt11 och 12 iji; medbestämmandelagen och som alltså avser frågor som rörförhållandel mellan arbetsgivare och arbetstagare. Föredraganden pekar först(s. 173) på att de för den statliga och den kommunala sektorn speciellabeslutsformerna erbjuder vissa lagtekniska och praktiska problem i dettasammanhang. Således kan del naturiigtvis av principiella skäl inte komma ifråga att införa ett förhandlingsförfarande direkt med regeringen eller som ettmoment i riksdagsbehandlingen av en fråga. Delsamma gäller i samband med beslutsfattandeti en kommuns politiska organ. Även om förhandlingar enligt 11 eller 12 §således inte kan fä förekomma direkt med de högsta politiska organen, torde deanställdas medverkan i frågan i stället kunna förekomma i ett tidigare skede,när ärenden inför del politiska avgörandet förbereds av tjänstemän iregeringskansliet eller av olika kommunala myndigheter. Den för den offentligasektorn lämpligaste ordningen i dessa situationer synes enligt föredragandenvara att förhandlingar enligt 11 eller 12 § sker på den nivå där underlaget förde politiska organens beslut slutligt arbetas fram. Föredragandenframhåller att ett stort antal frågor som på ett mycket ingripande sätt rörförhållandena vid en eller fiera myndigheter avgörs av regeringen (s. 177). Förhandlingari sådana frågor kan av principiella skäl inte ske direkt med regeringen. 1 denmån förhandlingar därvid skall föras i sådana frågor, får det enligtföredraganden i stället ske under medverkan av . Viktigaförhandlingsfrågor på departementsnivån torde komma att avse denverksorganisatoriska uppbyggnaden i stort och större organisationsförändringarinom myndighet. Sådana frågor innefattar i stor utsträckning problem avlikartad natur, antingen frågorna rör myndigheter som lyder under det ena ellerdet andra departementet. KU 1976/77:44 B 85 sådanafrågor kan ofta få betydelse även för andra myndigheter än den eller dem som enviss förhandling avser. Föratt dessa förhandlingar skall kunna samordnas kommer en särskild myndighet,, att inrättas som medbestämmandelagen träderi kraft (prop. 1976/77:25, AU 1976/77:11, rskr 1976/ 77:75). Förhandlingsrådetfår till uppgifi bl. a. att föra sådana förhandlingar enligtmedbestämmandelagen som inte syftar till kollektivavtal i frågorsom för beslutav eller regeringen förbereds inom . finns ett särskilt organ inrättat med uppgifi att förberedainrättande av . Detta organ har bl. a. i uppdrag attsamordna och genomföra sådana förhandlingar enligt 11 eller 12 jjmedbestämmandelagen som förbereds inom för beslut avriksdagen eller regeringen efter . Det särskilda organethar också bemyndigats att samordna och genomföra överläggningar med destatsanställdas tre huvudorganisationer-Centralorganisationen /SR,och - beträffande 1977 årsbudgetproposition. Eftersom1977 års budgetproposition anmäls och medbestämmandelagenträder i kraft först finns ingen skyldighet att tillämpalagens bestämmelser i fråga om budgetpropositionen. Det har ändå ansetts lämpligtatt tillämpa ett förfarande som nära anknyter till det som följer avmedbestämmandelagen. De statsanställdas huvudorganisationer har fåttinformation om sådana frågorsom rör viktigare förändring av verksamheten,viktigare förändring av anställnings- eller arbetsförhållanden och sådanafrågor i övrigt som bedöms vara av allmänt intresse för dem.Personalorganisationerna har beretts tillfälle att i anslutning till attinformationer lämnades begära särskilda överläggningar om de olika punkterna ibudgetpropositionen. Sådana överläggningar har i enlighet med nyssnämndabemyndigande letts av det särskilda organet med biträde av företrädare förregeringskansliet. Budgetpropositionenhar lltt sin slutliga utformning först sedan dessa överläggningar slutförts.Detta innebär självfallet inte att skulle vara på något sätt bunden iförhållande till organisationerna beträffande de punkter som har varit föremålför överläggningar. Resultatet av överläggningarna har f ö. inte karaktär avkollektivavtal. Vidöverläggningarna har förts protokoll som redovisar parternas inställning iöverläggningsfrågan. I vissa fall har överiäggningarna avslutats med attparterna har protokollfört att enighet inte har kunnat uppnås i den diskuteradefrågan. Frånpersonalorganisationernas sida har vid överiäggningarna understrukitsbetydelsen av att myndigheterna planerar sitt arbete på ett sådant sätt att deuppfyller de krav som utvecklingen inom arbetsrättens område ställer. Jag delarhelt organisationernas uppfattning av betydelsen härav. KU 1976/77:44 B 86 PMangående 80 NJA:s utveckling () bildades genomriksdagsbeslut (prop. 1939 U:70, SäU 76). Produktionen var till en början ihuvudsak inriktad på framställning av tackjärn för vidareförädling vid andrajärnverk och hade en kapacitet pä ca tackjärn . År1954 hade NJA utvecklats genom bl. a. en rnasugn, ett götvalsverk och ettgrovvalsverk till en årlig produktion av valsverksprodukter och ca30 tackjärn samt hade omkring 2 000 anställda. Företagets resultatkunde emellertid inte förränta det kapital som hade investerats ianläggningarna, och riksdag (prop. 1954:51, SU 1954:60) anvisadedärför 200 milj. kr. till teckning av aktier samt 30 milj. kr. för nedskrivninga v aktier. aktiekapital kom härigenom att uppgå till 300 milj. kr. ställdes dessutom till bolagets förfogande som en rörlig kredit föratt täcka behovet av rörelsekapital. Underåren 1954-1962 redovisade NJA i stort sett tillfredsställande resultat, mendärefter förändrades situationen igen till följd av prisfall på stål. Dettaledde till att 1966(prop. 1966:48, SU 1966:105)anvisade 100 milj. kr.avsedda att täcka förlusten, lösa in kortfristiga krediter och möjliggöraslutförandet av vissa investeringar. Den rörliga krediten hos riksgäldskontorethöjdes till 125 milj. kr. uppgick de ackumulerade förlusterna för företaget tillomkring 100 milj. kr. Föriusten var delvis orsakad av krafiiga prissänkningarpå sådana produkter som dominerade NJA:s program såsom halvfabrikat, räls,tråd m. m. NJ A erhöll ett nytt kapitaltillskott på 100 milj. kr. (prop.1970:78, SU 1970:104). Produktionen uppgick till ca valsadeprodukter. Antalet anställda var 3 400. Förattkomma till rätta med lönsamhetsproblemen beslöt NJA att förändra sortimentet iriktning mot mera förädlade produkter och öka den metallurgiskakapaciteten (IP 70). Beskrivning av den tänkta inriktningen av verksamhetenlämnades i prop. 1970:78 och 1971:64. IP 70 innebar en betydandesatsning på den metallurgiska sidan av verksamheten. Vidareförädlingeninriktades till stor del på fartygsprofiler men också på stålbyggnadsmaterialoch verkstadsmaterial av olika slag. En betydande del av produktionen varavsedd att säljas i form av tackjärn och ämnen. Kostnaderna för IP 70 uppgicktill 550 milj. kr. inkluderande även elt ökat behov av rörelsekapital. Statenlänin-ade stöd med sammanlagt 260 milj. kr., varav 22 milj. kr. som bidrag och238 milj. kr. som lån (prop. 1971:64, NU 1971:22, prop. 1971:139, NU 1971:45samt prop. 15, NU 1972:15). KU 1976/77:44 B 87