bet · G001UbU16 · 1976-12-31 00:00:00 — UbU 1976/77:16 betänkande medanledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag till detobligatoriska skolväsendet m.m; jämte motioner I detta betänkande behandlas förslag som regeringen efter föredragning av statsrådet i propositionen 1976/77: 100bilaga 12 () förelagt under avsnittetSkolväsendet rubriken skolväsendet m.m. (punkterna D 11, D12, D 14D 17) jämte yrkanden i motionerna 1976/77: 103, 152, 197, 200, 372,492, 775, 779, 785, 787, 794, 990, 1144, 1163, 1173 och 1300. Regeringensförslag om anslag till Nomadskolor (punkten D 13) kommer utskottet attbehandla . 1.Bidrag tUl driften av grundskolor m.m. Regeringen har under punkten D 11 (s.261273) föreslagit att 1. godkänna de ändringar förstatsbidrag som behövs med anledning av den höjda socialförsäkringsavgiftentill folkpensioneringen och som förordats i propositionen, 2. godkänna vad som förordats ipropositionen om statsbidrag till vikariekostnader för skolledare, 3. godkänna de riktlinjer i frågaom tjänster som lärarvikarie samt de grunder för statsbidrag till kostnader förlärarvikarier som förordats i propositionen, 4. godkänna vad som förordats ipropositionen i fråga om statsbidrag till kostnader för vissa yrkesvalslärare, 5. godkänna de grunder förstatsbidrag till verksamheten vid de estniska skolorna, ochHillelskolan som förordats i propositionen, 6. till Bidrag till driften avgrundskolor m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77: 103 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt uttalar 1. att de graderade betygen böravskaffas på alla nivåer i skolsystemet, 2. att arbetet med att finnaalternativa urvalsmetoder till utbildningar med sökandeöverskott bör ha till utgångspimktdels att åstadkomma 1 1976/77.14 saml. UbU 1976/77:16 2 enjämn social fördelning, dels att vid urval bland sökande ta stor hänsyn tillerfarenhet från arbetslivet, 3.att stödåtgärder bör vidtas som har till syfte att förhindra att barn frånsocialt och ekonomiskt eftersatta hemmiljöer utbildningsmässigt ochbetygsmässigt slås ut ur skolan, 1976/77:152 av () vari yrkas att beslutar 1. att fårfortsätta sin verksamhet som tidigare, 2. att lokalisera en avdelning avden förberedande dansundervisningen i till , 1976/77: 197 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt hos regeringen hemställer om förslag om statligt anslag till denkommunala från , 1976/77: 200 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt uttalar sig för 1. att en utökning av antalettimmar för stödundervisningen till invandrarbarn bör ske, 2. att sådan stödundervisningskall ges på elevens hemspråk, 1976/77: 492 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt beslutar att hos regeringen begära sådana bestämmelser att somunderlag för lärarvikarietjänster inräknas dels av den undervisning somskall förekomma enligt läroplanen för med undantag för dentjänstgöring som fullgörs av lärare 3 och 4, dels av den undervisning somskall förekomma enligt läroplan för gymnasieskolan i ämnena gymnastik,teckning, svenska, engelska, tyska, franska, historia, religionskunskap,samhällskunskap, matematik, fysik, kemi och biologi, 1976/77: 785 av herrar i (c) ochBengtsson i (c) vari yrkas att hos regeringen begärutredning och förslag om statsbidrag för kurators- och psykologtjänster inomskolan, 1976/77:794 av m. fl. (vpk) vari yrkas att . 1. hos regeringen begär en översynav studiesituationen för synskadade i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. till försöksverksamhet enligtmotionens förslag anslår , 1976/77: 990 av m. fl. (vpk) 1motionen hänvisas till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1976/77: 989 såvitt gäller yrkandet att hos regeringen hem ställer om förslag, syftande till att förbättra den zigenska folkgruppens utbildningsmöjligheter, så att utbildningsnivån för gruppen som helhet blir jämförbar med övriga grupper i samhället, varvid även högre utbild ning bör beaktas (yrkaiidet 1), -, UbU1976/77:16 3 1976/77: 1163 av ()och () vari yrkas att beslutar att jämkning avstudiegången får göras för. enskild elev vid hela högstadium ienlighet med av utfärdade anvisningar, 1976/77: 1173 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen 1. hos regeringenhemställer att ges i uppdirag att uppta diskussion med depolitiska ungdomsförbunden rörande regler för ekonomisk ersättning vidmedverkan i skolans samhällsinformation, 2. hos regeringenhemställer om särskilt bidrag till kömrhunerna för denna verksamhet, varvidförutsätts att skolstyrelserna budgeterar expertmedverkan från de politiskaungdomsförbunden, 1976/77: 1300 av m. fl;(s) i motionen hänvisas till vad som anförts i den tillsocialförsäkringsutskottet remitterade motionen 1976/77: 1298 såvittgäller,yrkandet att hos regeringen skall anhålla attskolöverstyrelsen får i uppdrag att utreda frågan om skolmiljöns anpassningtill handikappade elever (yrkandet 2). fattade beslut omreformering av skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr1975/76: 367). Reformen skall i vad avser förändringar i statsbidragssystemetträda i kraft fr. o. m. /79. Reformen av det inre arbetet skallgenomföras stegvis och i den takt som kommunerna själva bestämmer. Totala antalet elever i uppgick enligtskolöverstyrelsen (SÖ) /76 till 1022 344. /77 beräknasantalet elever i till ca 1026 000 och /78 till ca 1030000. Utredningen om skolans inre arbetehar i en särskild undersökning (Ds U 1974: 3) lokalresurserredogjort för lokalbeståndet inom . Undersökningen visar bl. a. attdet trots stora insatser från stat och kommun i formav investeringar i nya skolbyggnader finns många skolor som fortfarande inteär anpassade till det arbetssätt som de senaste läroplanerna kräver. anför i-budgetpropositionen att en första åtgärd nu bör vara att SÖgenom en inventering klargör i vilken omfattning skollokaler nu är överbelagdaoch vilka behov av ombyggnadsarbeten av äldre skolor som finns samt i sinanslagsframställning för /79 redovisar de investeringsbehov m.m. som föranleds därav. I motionen 1976/77; 1300 (yrkandet 2) begärs att frågan omskolmiljöns anpassning till handikappade elever utreds. I olika sammanhang har slagit fast att dehandikappade skall ha samma rätt till utbildning som icke-handikappade och attdetta It 1976/77. UbU 1976/77:16 4 igörligaste mån bör förverkligas inom ramen för det reguljära utbildningsväsendet.Hur en sådan integrering utfaller beror i hög grad på skolans pedagogiska ochekonomiska resurser, skolbyggnadernas utformning och möjligheterna att göranågot för den handikappade eleven även utanför skoldagen.Undervisningssituationen för övriga elever vid skolan måste också beaktas. ISÖ:s skriftserie behandlas frågor om ochgymnasieskolans yttre miljö. Enligt vad utskottet inhämtat anpassas nya skolortill handikappade elevers behov. Det är enligt utskottets mening viktigt attäven äldre skollokaler anpassas till handikappade. Den i propositionen nämndainventeringen av ombyggnadsbehovet i vad gäller äldre skolor bör enligtutskottets uppfattning inom ramen för vad som är ekonomiskt försvarbartinnefatta även behovet av anpassningsåtgärder för att förbättra handikappadeelevers skolmiljö. bör med anledning av propositionen och motionen1976/77: 1300 (yrkandet 2) ge denna uppfattning till känna för regeringen. Imotionen 1976/77: 794 begärs en översyn av de synskadades situation igrundskolan samt medel för försöksundervisning med fem synskadade elever pålågstadiet. Utskottethar inhämtat att det i /77 finns 34 gravt synskadadeelever som är individualintegrerade i hemortens skola sedan de först följt vissundervisning vid specialskolan, nämligen två elever på lågstadiet, nio eleverpå mellanstadiet och 23 elever på högstadiet. Härtill kommer två gravtsynskadade elever, som integrerats direkt i årskurs 1 utan att först ha gått ispecialskola. Detingår i SÖ:s reguljära uppgifter att göra utvärderingar av den skolverksamhetsom är av betydelse för en fortsatt utveckling och förbättring av det svenskaskolväsendet. Utskottet, som finner pågående integreringsförsök i vad.gällersynskadade elever i viktiga, anser inte att nu haranledning att begära en utvärdering av verksamheten samt särskilda medel förförsök, varför motionen 1976/77: 794 avstyrks. Enligt bestämmelser i skolförordningen inrättas igrundskolan ickeordinarie tjänster som lärare i den omfattning som fordras föratt uppehålla undervisningen. Vidare får efter medgivande av länsskolnämndinrättas icke-ordinarie tjänst för vikarie, s. k. reservvikarie, som anställsför full tjänstgöring under hel termin oavsett om tjänstgöring av dennaomfattning kan beredas läraren. Statsbidrag utgår inte till tjänst för reservvikarie.I den mån innehavaren av tjänsten fullgör sådan vikariats-tjänstgöring someljest enligt gällande statsbidragsbestämmelser skulle berättiga kommun tillstatsbidrag, erhåller emellertid kommunen statsbidrag i den delen.Reservvikaries uppgift är att ersätta korttidsledig lärare i dennes tjänst. UbU 1976/77:16 5 I propositionen föreslås, att kommun fr. o. /78 efter medgivande av länsskolnämnd skall få inrättaicke-ordinarie tjänster som lärarvikarie för lärarkategorier som anges i 15kap. 1 § skolförordningen med undantag för lärare för specialundervisning.Tjänstenia skall berättiga till fullt statsbidrag. Som en del i förslaget ingåratt sjukledig skolledares och lärares sjukpenning inte längre skall uppbäras avkommun utan i stället utbetalas till . Destatsbidrags-berättigade tjänsterna som lärarvikarie får tillsammans omfatta entjänstgöring som motsvarar högst av den undervisning som skallförekomma enligt läroplanen för med undantag för den tjänstgöringsom fullgörs av speciallärare. De vid anställda lärarvikariernaskall tjänstgöra även vid gymnasieskolan och vuxenutbildning. Enligtmotionen 1976/77: 492 bör de statsbidragsberättigade tjänsterna somlärarvikarie i få omfatta en tjänstgöring som motsvarar 6 procentav det i propositionen nämnda tjänsteunderlaget. Motionärerna anser att dettaprocenttal bättre står i överensstämmelse med volymen tjänstledighet avkorttidskaraktär i . Vidare bör, hävdar motionärerna, i beräkningsunderlagetfå medtas av gymnasieskolans undervisningsvolym i gymnastik,musik, teckning, svenska, engelska, tyska, franska, historia, religionskunskap,samhällskunskap, matematik, fysik, kemi och biologi. Dessa ämnen förekommer isåväl som gymnasieskolan. Avpropositionen framgår inte hur avgränsningen skall göras mellan å ena sidantjänster för lärarvikarie och å andra sidan övriga icke-ordinarielärartjänster i skolväsendet. Vidare bör erinras orn att länsskolnämnderna har möjlighet att förordna övertaliga lärare på statsbidragsberättigadetjänster som. s. k. reservlärare. Enligt propositionen skall en arbetsgruppinom SÖ tillsättas för att ytterligare utreda frågan om beräkningsunderlag förinrättande av statsbidragsberättigade tjänster för lärarvikarie. Ipropositionen framhålls att det möjligen kan visa sig ändamålsenligt attsamordna reglerna för inrättande av tjänster som lärarvikarie medreservlärarsystemet. Härav följer att frågan om procentuell ram för antaletstatsbidragsberättigade tjänster för lärarvikarie inte kan anses slutligt löstutan får prövas ytterligare. Igymnasieskolan inrättas statsbidragsberättigade icke-ordinarie tjänster somlärare i den omfattning som fordras för att uppehålla undervisningen. Avintresse för gymnasieskolans del är nu hur den avisei-ade arbetsgruppen löserfrågan om samordning av gymnasieskolans statsbidragsberättigadereservlärartjänster med organisationen för läirafvikärier. Utskottet utgår frånatt arbetsgruppen bör komma med förslag även i denna fråga. Därvid bör kunnaövervägas om kommun i fortsättningen utan annan rätt tiU statsbidrag tillvikariatstjänstgöringen än den som följer av gällande bidragskungörelse skallkunna inrätta extra ordi- UbU 1976/77:16 6 narieeller extra tjänst som lärarvikarie. Medhänvisning till det fortsatta utredningsarbetet om lärarvikarier i skolväsendethar utskottet funnit sig kunna tillstyrka regeringens riu framlagda förslag. Iavvaktan på resultatet av utredningsarbetet bör alltså enligt utskottetsmening riksdagen-avslå motionen 1976/77: 492. Frågor om jämkad studiegång på grundskolanshögstadiurn behandlas i motionen 1976/77: 1163. Utbildningspolitikensmål är att ge alla individer likvärdiga möjligheter att göra det bästa av sinaförutsättningar. Vid sidan av läroplanens allmänna studiegång skall lokalastudiegångar för grupper av elever och anpassad studiegång för enskild elev fr.o. m. /79 kunna anordnas av kommun (UbU 1975/76: 30 s. 2627).Beträffande /78 har uttalat att regeringen kan bemyndigaSÖ att medge kommun att bl. a. modifiera timplanen i årskurserna 79. Med hänvisningtill tidigare fattat riksdagsbeslut i ärendet finner utskottet att riksdagenbör avslå motionen 1976/77: 1163 om jämkad studiegång /78.Skolstyrelse, som önskar modifiera timplanen i bl. a. årskurserna 7 och /78, har att i till SÖ inlämnad skrivelse ansöka härom hos regeringen. har givit ut envägledning för planeringen av den kommunala musikundervisningén, beriämnd"Den kommunala ". Det totala elevantalet i den kommunalamusikskolan uppgår till ca en tredjedel av antalet elever i , dvs.mer än 300 000. Det bör påpekas att kommunala även tar emotgymnasieskolelever och vuxna. Imotionen 1976/77: 197 anförs att den kommunala på grund avkommunernas skiftande ekonomiska förutsättningar fått mycket olika omfattningi kommunerna. Ett speciellt statligt bidrag bör därför utgå till den kommunalamusikskolan så att alla ungdomar oavsett kommuntillhörighet får lika rätt tillmusikundervisning. Beträffandestatsbidrag för grundskolelever i musikskola har som sinmening givit regeringen till känna att en ökning av den statligaförstärkningsresursen till är angelägen- i syfte att ge denkommunala visst statligt stöd (UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367).Frågan om statsbidrag till musikskola för gymnasieskolelever och vuxnahar tagits upp av organisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS) ibetänkandet (SOU 1976: 33) "Musikenmänniskansamhället". I dettabehandlas bl. a. frågor om organiserad samverkan mellan den kommunalamusikskolan och den högre musikutbildningen samt statens ansvar förförberedande musikutbildning. Med hänvisning till dels aviserad propositionunder 1977/beträffande statsbidragssystem för , delspågående beredning av OMUS betänkande föreslår utskottet att motionen UbU 1976/77:16 7 1916/11:197 inte föranleder någon åtgärd. har fattat beslut med anledningav propositionen 1976/77: 22 om statsbidrag till hemspråksundervisning förinvandrarbarn m.m. (UbU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 111). Med erinran häromavstyrker utskottet motionen 1976/77: 200 om hemspråksundervisning förinvandrarbarn. Enligtpropositionen (s. 268) bör medel för av regeringen beslutad försöksverksamhetmed hemspråk som tillval på högstadiet utgå efter de regler som gäller förstatsbidrag till hemspråksundervisning i . Detta innebär enligt vadutskottet erfarit att kommun med utnyttjande av det särskilda statsbidragettill hemspråksundervisning fr. o. m. /78 har möjlighet att medgeatt invandrarelever, som så önskar, får byta ut undervisning i tillvalsämne motundervisning i hemspråk. I motionen 1976/77: 990 (yrkandet 1) begärsförbättrade möjligheter till utbildning för zigenare. Med hänvisning till delsden grundutbildning för vuxna, bl. a. zigenare, som fr. o. m. /78skall erbjudas inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen, dels dengrundläggande utbildning för zigenare som erbjuds inom arbetsmarknadsutbildningen,dels de kortare specialkurser i gymnasieskolan som anordnas för bl. a.invandrare, dels övriga utbildningserbjudanden inom det svenska samhälletföreslår utskottet att avslår motionen 1976/77: 990 (yrkandet 1). Utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK)utreder frågor om statsbidrag till skolverksamheten. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att avslår motionen 1976/77: 785 om utredning ochförslag om statsbidrag för kurators- och psykologtjänster inom skolan. Frågor om ekonomisk ersättning till i skolans samhällsinformation tas upp i motionen1976/77: 1173.' Organisationerav skilda slag lämnar information till skolan. Enligt gällande bestämmelser fåren viss mindre del av antalet resurstimmar på högstadium användasför insatser av annan karaktär, än lärarledd undervisning. I gymnasieskolanfinns anordningen med timme till förfogande för verksamhet som inte harkaraktären av ämnesundervisning. Utskottet anser att det är betydelsefullt atteleverna,i skolarbetet får möta representanter för de politiskaungdomsförbunden och erinrar om de anvisningar SÖ efter samråd med depolitiska ungdomsförbunden utfärdat för sådan verksamhet (Aktuellt från skolöverstyrelsen1975/76: 31). Frånoch med /78 skäll särskilda medel till föreningsaktiviteterutgå från anslaget till Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner, vilket anslag i budgetpropositionen är upptaget till 25 UbU 1976/77:16 8 Anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet uppgår församma budgetår till 68 milj. kr. Utskottet erinrar om beslut år 1976med anledning av propositionen 1975/76: 39 om skolans inre arbete, vilketinnebär att kommunerna fr. o. m. /79 friare kan förfoga överviss del av statsbidraget och därvid besluta t. ex. om bidrag tillexpertmedverkan i undervisningen från ungdomsorganisationer, bl. a. depolitiska ungdomsförbunden. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionen 1976/77: 1173. (U 1973: 09) har i betänkandet(Ds U 1976: 8) Utbildning av yrkesdansare lagt fram förslag om delsförberedande dansarundervisning i och yrkesutbildning av dansare igymnasieskolan, dels avveckling av . Enligt motionen1976/77: 152 bör Operans; balettelevskola få fortsätta sin verksamhet somtidigare och en klass av den förberedande dansarundervisningen lokaliseras tillgrundskolan i . a. balettelevskolans framtid behandlades av (mot.1974: 1403, UbU 1974: 1). Då dansarutredningens förslag bereds iutbildningsdepartementet avstyrker utskottet motionen 1976/77: 152 yrkandena 1och 2. Ett enhälligt utbildningsutskott uttalade våren1976 att ställningstagande i betygsfrågan måste anstå tills 1973 årsbetygsutredning lagt fram sina förslag och remissbehandlingen av desamma ägtrum (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367). Med hänvisninghärtill föreslår utskottet att avslår motionen 1976/77: 103 omavskaffande av betyg m. m. För enskild skola som erhåller bidrag frånförevarande anslag, dvs. de estniska skolorna, ochKristofferskolan, bör enhgt propositionen utgå statsbidrag beräknat på ettbidragsunderlag som består av dels av lärarlönekostnaden, delskostnaderna för vissa arbetsgivaravgifter. Utskottet tillstyrker förslaget attstatsbidrag skall utgå av ett sålunda framräknatbidragsunderlag. Regeringens förslag till medelsanvisning m. m.under förevarande anslagsrubrik föranleder inte någon erinran från utskottetssida. Utskottet har sålunda intet att erinra mot den i propositionen förordadehöjningen av statsbidraget till socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen, föreslaget statsbidrag till vikariekostnader förskolledare och föreslaget statsbidrag till kostnader för vissa yrkesvalslärare. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffande skolmiljöns anpassningtill handikappade elever med anledning av propositionen 1976/77: 100 ochmotionen 1976/77: 1300 yrkandet 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. UbU 1976/77:16 9 2. att beträffandeöversyn av de synskadades situation avslår motionen 1976/77: 794 yrkandet 1, 3. att med avslag påmotionen 1976/77: 492 godkänner de rikthnjer i fråga om tjänster somlärarvikarie och de grunder för statsbidrag till kostnader för lärarvikariersom förordats i propositionen 1976/77: 100, 4. att beträffandejämkad studiegång avslår motionen 1976/77: 1163, 5. att beträffandebidrag till musikundervisning avslår motionen 1976/77: 197, 6. att beträffandehemspråksundervisning avslår motionen 1976/77: 200, 7. att beträffandeutbildning för zigenare avslår motionen 1976/77: 990 yrkandet 1, 8. att beträffandestatsbidrag till kuratorstjänster m. m. avslår motionen 1976/77: 785, 9. att beträffande vissaersättningar avslår motionen 1976/77: 1173, 10. att beträffandedansarundervisning avslår motionen 1976/77: 152, 11. att beträffande betygm. m. avslår motionen 1976/77: 103, 12. att godkänner de ipropositionen 1976/77: 100 förordade riktlinjerna för statsbidrag tillsocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen, 13. att godkänner vad somi propositionen 1976/77: 100 förordats beträffande statsbidrag tillvikariekostnader för skolledare, 14. att godkänner vad somi propositionen 1976/77: 100 förordats beträffande statsbidrag till kostnaderför vissa yrkesvalslärare, 15. att godkänner de ipropositionen 1976/77: 100 förordade grunderna för statsbidrag tillverksamheten vid de estniska skolorna, och , 16. att med bifall tillpropositionen 1976/77: 100 och med avslag på motionen 1976/77: 794 yrkandet 2till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /78 anvisarett förslagsanslag av 6 . 2.Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. regeringens förslag underpunkten D 12 (s. 273276) och hemställer att tillBidrag till svensk imdervisning i utlandet m. m. för /78 anvisar ett reservationsanslag av UbU1976/77:16 10 Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. Regeringenhar under punkten D 14 (s. 277294) föreslagit att till Specialskolanm. m.: Utbildningskostnader för /78 anvisa ett förslagsanslagav . Gällande bestämmelser m. m. Synskadade elever undervisas inomspecialskolan vid två skolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) och (). Vid mottas som elever synskadade barn medtilläggshandikapp. Döva och hörselskadade elever imdervisas vid dels sexskolenheter, belägna i (Manillaskolan), (Asbackaskolan), (Östervångs-skolan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) ochHärnösand (Kristinaskolan), dels i särskilda klasser förlagda till (s. k. externa klasser). Asbackaskolan mottar elever med tilläggshandikapp.Vid en skolenhet i () undervisas normalbe-gåvade barn medgrava talskador samt hörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andrakomplikationer. Undervisningen av syn-, hörsel- och talskadade elever, sompå grund av sitt handikapp inte kan följa undervisningen inom ,regleras av skollagen (1962: 319, omtryckt 1970: 1026, ändrad senast 1975:159) och specialskolförordningen (1965: 478, omtryckt 1970: 327, ändrad senast1976: 1034). Staten är huvudman och har det ekonomiska ansvaret för såvälundervisningen som elevverksamheten. Undervisning av samt övriga omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda regleras av lagen (1967: 940) angående omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda (omsorgslagen; ändrad : 374).Landstingen är huvudman för verksamheten. Utvecklingsstörda elever som pågrund av syn-eller hörselskada inte kan följa undervisningen inomgrundsärskolan är undantagna landstingens ansvar. De hänförs i stället tillspecialskolan. Ansvarsfrågan beträffande dessa elever anses emellertid oklar.Ekeskolan och Asbackaskolan är uppbyggda att ta emot utvecklingsstörda elevermed tilläggshandikapp på grundsärskolenivå. Utvecklingsstörda med lättare syn-och hörselskador undervisas inom särskolan antingen i specialklass eller ivanlig ;klas;5 och med stöd av samordnad specialundervisning. Undervis/ting av utvecklingsstörda barn och imgdomar sömär syn-, hörsel- eller talskadade. Vid riksdag väcktes tvåmotioner rörande flerhandikappade. I motion 1972:495 föreslogs planering ochåtgärder för att tillgodose- behovet av undervisning av sådanautvecklingsstörda barn och ungdomar på träningsnivå som har grava syn-och/eller hörselskador. I motion 1972: 1085 begärdes att frågan om dedövblindas behov av och möjlig- UbU1976/77:16 11 heter till utbildning utreddes och att förslagtill åtgärder därefter förelades .