bet · G001KU15 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om den enskildes rättssäkerhet i förvaltningen m. m. I motionen 1975/76:893 av m. fl. (c)hemställs "att beslutar hemställa hos regeringen om en allmänöversyn av möjliga åtgärder för att stärka de enskildas rättsskydd inomförvaltningen med beaktande av vad som anförts i motionen". Följdmotionen1975/76:2554, likaså av m. fl. (c), lill prop. 1975/76:209 om fri-och rättigheter i grundlag innehåller i p. 3 samma yrkande, nämligen "attriksdagen beslutar hemställa hos regeringen om en skyndsam utredning angåendeåtgärder för att stärka de enskildas rättsskydd i enlighet med vad som anförtsi motionen". (Motionen i övrigt har behandlats i anslutning tillpropositionen - se KU 1975/76:56.) Imotionen 1975/76:879 av () och fru () hemställs"att anhåller hos regeringen om en översyn av statsförvaltningensarbetsformer och verksamhet för att genomföra de i motionen föreslagnaförändringarna i syfte att uppnå förbättrad service åt allmänheten". 1motionen 1975/76:891 av () hemställs "att hosregeringen anhåller om utredning och förslag om ett enkelt sätt att snabbt lösakompetensfrågor avseende konkurrerande domstolars befogenhet att behandla ettvisst mål". Imotionen 1975/76:909 av i Gäddvik m. fl. (m) hemställs "altriksdagen hos regeringen begär översyn av bestämmelserna om besvärstid m. m.med inriktning på att besvärstiden kommer att föriängas ". Enligt vad som anförs i motionen 893, till vilkenmotionen 2554 hänvisar, har den växande byråkratin i förening uppgifter och karaktär varit ägnad att försvaga detadministrativa rättsskyddet. Reformverksamheten - t. ex.förvaltningsrättsskipningens omorganisation, tillkomsten av förvaltningslagenoch den nya skadeståndslagen samt utbyggnaden av samhällets rättshjälp - ärbetydelsefulla men inle tillräckliga för att fullt ut tillgodose den enskildesrätissäkerhetskrav. Mol bakgrund av del av beslutade utvidgadegrundlagsskyddet för mänskliga fri- och rättigheter bör man enligt motionen nuinrikta sig på all vidareutveckla förvaltningsrätts- ochlänssiyrelsereformer 1 1976/77. KU1976/77: 15 KU 1976/77:15 2 isyfte att stärka den enskildes rättsskydd i förvaltningen. Ett sådant reformarbetebör bedrivas genom en pariamentarisk utredning men kan, anförs det, lämpligenförberedas av en arbetsgrupp på expertplanet. De frågor som utredningen iförsta hand bör inrikta sig på är enligt motionen följande: förvaltningslagenmed sikte i första hand på att angripa regler som är oprecisa, t. ex. frågan omtvåpartsförfarande och det allmännas besvärsrätt, om muntlig handläggning, om rättskraftoch verkställighet och om särskilda rättsmedel, förvaltningsrättsskipningeni högre instans, särskilt de ständigt svällande målbalanserna vidkammarrätterna och därav följande långa handläggningstider, förvaltningsrättsskipningenpå regional nivå med sikte på att frigöra förvaltningsdomstolarna frånlänsstyrelserna, förhållandetmellan allmän domstol och förvaltningsdomstol för alt utreda möjligheterna attgöra processformerna i de olika domstolarna mera likartade och specialdomstolarna,på vars område en genomtänkt grundsyn saknas. Inriktningen bör enligt motionenvara att i möjligaste mån undvika Specialdomstolar. Motioner om åtgärder för att förstärka denenskildes rättssäkerhet inom förvaltningen har behandlats av vidflera tillfällen . Motionerna har avslagits bl. a. underhänvisning till att förvaltningslagen ännu inte varit i kraft tillräckligt långtid för att motivera en allmän översyn. Senast erinrade utskottet (KU 1974:62)om del reformarbete som pågick rörande den enskildes rättsskyddinom förvaltningen och som resulterat i en rad åtgärder, syftande till attförbättra detta skydd. Något särskilt initiativ från sida syntesdärför inte erforderiigt. I en reservation (c) yrkades bifall lill moiionen. (Se också KU 1972:12 och 39 samt 1973:9.) Regeringentillsatte en arbetsgrupp för en översyn av kontakterna mellanmedborgare och samhällsorgan. Efter regeringsskiftet är de i motionernaaktualiserade rättssäkerhetsfrågorna föremål för förnyade överväganden inomkommun- och justitiedepartementen. Enligt vad statssekreteraren ikommundepartementet uppgivit kan beslut om hur det fortsatta utredningsarbeteti flertalet av dessa frågor skall bedrivas väntas . Kammarrättsorganisationenbehandlades i så sent som i anledning av en proposition(1975/76:100) om inrättandet av en kammarrätt i . (JuU 1975/76:35) anförde härvid bl. a. att del lorden rättssökande allmänhetenär till väsentlig olägenhet om dom- KU 1976/77:15 3 slolsväsendelinte fungerar så alt målen blir avgjorda inom rimlig lid; de nuvarande långaväntetiderna i kammarrätterna - i skattemål ofta två till - kan inteaccepteras. Utskottet ansåg att frågan borde ses i ett längre perspektiv ochanförde i anslutning härtill följande: Mot bakgrund av vad utskottet ovan framhållit omden framtida måltillströmningen torde enligt utskottets mening enfortsatt utbyggnad av kammarrättsorganisationen knappast kunna undvikas. Ensådan utbyggnad bör enligt utskottets mening övervägas och förberedas i godtid före genomförandet. Härför talar inte minst hänsyn till berörd personal.Önskemål om någon form av besked om planerna vad gäller en framtida utbyggnadav organisationen har också till utskottet framförts av företrädare för delokala personalorganisationerna. Utskottetär självfallet medvetet om svårigheterna att med någon större grad av säkerhetbedöma den framtida måltillströmningen och andra faktorer som kan påverkautbyggnadsbehovet. Det bör dock vara möjligt att närmare analysera detstatistiska material som föreligger och göra en prognos som kan ligga tillgrund för en utbyggnadsplan i stora drag. En sådan plan bör syfta lill attnedbringa den nuvarande målbalansen till en acceptabel nivå men också allmäntsett medverka till att förvaltningsrättskipningen kan svara mot allmänhetenskrav att rättskipningen skall vara snabb, säker och billig. Ienlighet med det anförda förordar utskottet att regeringen låter utarbeta enplan för den fortsatta utbyggnaden av kammarrättsorganisationen. Vid planensutarbetande bör enligt utskottets mening särskild uppmärksamhet ägnas åtbehovet och lämpligheten av att inrätta ytteriigare en kammarrätt i södraSverige. Planen bör redovisas för utan onödigt dröjsmål. sålunda anfört bör ges regeringen till känna. Detanförda gav regeringen till känna. Enligt vad utskottet erfaritkommer frågorna att tas upp i budgetpropositionen. I motionen framläggs förslag till åtgärder för atttillvarata den enskildes intressen i den ökande byråkratin. Sålunda bör enligtmotionen varje myndighet tillsätta en servicegrupp som verkar för attunderiätta allmänhetens kontakter med myndigheter. Större myndigheter medomfattande kontakter med allmänheten bör åläggas att utge en servicekatalog,vari anges vilka avdelningar och befattningshavare som handlägger olikaärenden. Vidare bör införas regler om att den som skriver till myndighet inomviss angiven tid skall få besked om vem som handlägger ärendet. En annan idésom framförs i motionen är att större myndigheter skall utse särskilda befattningshavareatt besvara telefonförfrågningar eller på annat sätt hjälpa allmänheten tillrätta. För att förkorta handläggningstiderna anser motionärerna att en ökaddelegation av beslutanderätten hos myndigheterna bör övervägas. KU 1976/77:15 4 De i ökad utsträckning tillskapadespecialdomstolarna har, anförs del i motionen, medfört alt ovisshet ibland kanråda om vilken domstol som är behörig. Det är enligt moiionen angeläget förallmänheten att inle behöva sväva i ovisshet om rätt forum. Som ett sätt attlösa problem av ifrågavarande art pekas i motionen på att man i andra ländertillskapat särskilda organ för att lösa kompetenskonflikler mellan domstolar.Som en lösning för del pekas i motionen på möjligheten att inrätta ennämnd bestående av de två äldsta ledamöterna i högsta domstolen och iregeringsrätten samt den i utnämnningsordning äldste av cheferna förspecialdomstolarna. Till ett sådant organ skulle enligt motionen domstol kunna,antingen på eget initiativ eller på yrkande av part, hänskjuta kompetenstvistermellan domstolar för slutligt avgörande. I motionen pekas på att fullföljdstiden för besväröver domstols eller förvaltningsmyndighets beslut i allmänhet inte är längre , ibland t. o. m. kortare. Enligt motionen är besvärstiderna förkorta med hänsyn till de ställningstaganden som måste föregå ett överklagande.Det framhålls därför som önskvärt med en förlängning av den nuvarandetreveckorstiden . I samtliga motioner framställs utredningskrav isyfte att förstärka den enskildes möjligheter att tillvarata sina rättigheter isamhället. Motionerna 893, 2554 och 879 tar sikte på allmännaförvaltningsrättsliga problem, medan de båda övriga behandlar någraspecialfrågor - motionen 891 kompetensfrågor avseende olika domstolarsbefogenheter och moiionen 909 be-svärsliderna. Rättssäkerheteni svensk förvaltning uppfyller i och för sig högt ställda krav. Regelsystemet ivårt samhälle har emellertid byggts ut i snabb takt och därmed försvåratallmänhetens möjligheter till insyn och överblick. Även för de anställda ioffentlig tjänst har situationen komplicerats. Den i olika sammanhangförekommande debatten om den växande byråkratin visar att människorna kan kännaoro för sin rättstrygghet. Mångareformer har kommit till stånd för att förbättra den enskildesrättsskydd. Här kan nämnas den nya skadeståndslagen med ett utbyggtskadeståndsansvar för det allmänna, den utvidgning av samhällets rättshjälpsom den nya rältshjälpslagen innebär och förvaltningsreform.Betydelsefull i sammanhanget är vidare den genomförda reformen på fri-och rättighetsområdet, varigenom den enskildes KU 1976/77:15 5 rättigheteri förhållande till det allmänna fött en väsentligt utvidgad förankring igrundlagen. Ytteriigare förstärkningar av det legala och materiellarättsskyddet i grundlagen kan väntas till följd av de önskemål riksdagenuttalat i detta hänseende (KU 1975/76:56). Inom övervägstill följd härav f n. olika utredningar. mening är det angeläget att nu fullfölja de reformer som redanbeslutats genom att angripa sådana rättssäkerhetsfrågor som direkt knyter antill den statliga förvaltningen. Den av den förra regeringen i augusti 1976tillsatta arbetsgruppen för översyn av kontakterna mellan medborgare ochsamhällsorgan var enligt utskottet ett steg i den riktningen. Man kan dockställa sig något tveksam till uppläggningen. Det är därför naturligt, om dennya regeringen vill pröva hur utredningsarbetet i fortsättningen skallbedrivas. Särskilt angeläget är enligt utskottets mening att förvaltningslagen,som varit i kraft , blir föremål för översyn liksomförvaltningsrättsskipningen på olika nivåer. Utskottet får i detta sammanhanghänvisa till vad gav regeringen till känna om en fortsattutbyggnad av kammarrättsorganisationen (JuU 1975/76:35). Utskottet anservidare att förhållandet mellan olika domstolstyper bör ses över bl. a. i syfteatt minska gränsdragningsproblemen beträffande olika domstolars kompetens. Enligtvad utskottet erfarit kommer rättssäkerhetsfrågorna att aktualiseras inomregeringen . Mot bakgrund härav anser utskottet detinte påkallat med någon särskild åtgärd från sida med anledning avmotionerna 879, 891, 893 och 2554. Beträffandemotionen 909 är utskottet medvetet om att besvärstiderna ofta kan uppfattas somalltför snäva med hänsyn till det arbete som måste föregå ett överklagande. Motdetta måste emellertid vägas intresset av att handläggningstiderna inte blirför långa. Utskottet utgår också från att myndigheter i allmänhet är generösamed att ge den enskilde klaganden erforderligt anstånd med att utveckla sinbesvärstalan. Utskottet avstyrker således motionen. 1. förklarar motionerna 1975/76:879, 891, 893 och 2554besvarade med vad utskottet anfört, 2. avslår motionen 1975/76:909. KU 1976/77:15 6 Närvarande:herrar (), i (s), i * (m). Fiskesjö (c), i (fp), i (s),(), Karisson i (s), i (s). Kindbom (c),(), (), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. KU 1976/77:15 avherrar i , , i , Karisson iMalung, i , och (samtliga s), vilkaansett att utskottets yttrande bort ha följande lydelse: I samtliga motioner framställs utredningskrav isyfte att förstärka den enskildes möjligheter att tillvarata sina rättigheter isamhället. Motionerna 1975/76:893,2554 och 879 tar sikte på allmännaförvaltningsrättsliga problem medan de båda övriga behandlar någraspecialfrågor- motionen 1975/76:891 kompetensfrågor avseende olika domstolarsbefogenheter och motionen 1975/76:909 besvärsliderna. Rättssäkerheteninom förvaltningen är en mycket viktig fråga. I svensk förvaltning uppfyllerden högt ställda krav. Den kräver emellertid fortgående uppmärksamhet. Denoffentliga sektorns tillväxt kan inte ses som en by-råkralisering, vilkethävdas i motionei-na 879 och 893. Den har väsentligen bestått i att antaletdaghemsplatser ökat, sjukförsäkringen förstärkts, åldringsvården byggts ut,sjukvården blivit mer omfattande osv. De nya tjänsterna har till väsentlig delavsett omsorg och omvårdnad. Olika förstärkningar i den offentligaverksamheten har förbättrat de enskildas servicemöjligheter. Därmed griperockså samhällsorganens åtgärder och beslut in i medborgarnas liv på ett annatsätt . Det är därför viktigt att underiätta för medborgarna attutnyttja sina rättigheter och samhällets tjänster på olika områden. Det finnsett naturiigt och berättigat krav att alla skall få en rättvis behandling avolika myndigheter och att rättssäkerheten upprätthålls. Den enskilde har ocksåett berättigat krav på insyn och överblick när det gäller den offentligaförvaltningen. Mångareformer har kommit till stånd för att förbättra den enskildesrättsskydd. Här kan nämnas den nya skadeståndslagen med ett utbyggtskadeståndsansvar för det allmänna, den utvidgning av samhällets rättshjälpsom den nya rättshjälpslagen innebär och förvaltningsreform.Betydelsefull i sammanhanget är vidare den genomförda reformen på fri-och rättighetsområdet, varigenom den enskildes rättigheter gentemotstatsmakterna fött en väsentligt utvidgad förankring i grundlagen. Ytteriigareförstärkningar av det legala och materiella rättsskyddet i grundlagen kanväntas till följd av de önskemål uttalat i detta hänseende (KU1975/76:56). Inom övervägs till följd härav f n. olikautredningar. dekomkrati är den självklara utgångspunkten för diskussionen om förvaltningenatt myndigheternas viktigaste uppgift är att tjäna medborgarna. Det skallfinnas goda kontakter mellan allmänheten och myndigheterna. Det är därförtillfredsställande att den förra regeringen tillsatte enarbetsgrupp för att företa en översyn av förhållandena mellan allmänheten ochmyndigheterna. Enligt direktiven har gruppen att fullgöra bl. a. följandearbetsuppgifter: KU 1976/77:15 8 Utvärdera tillämpningen av de bestämmelser iförvaltningslagen som har intresse ur den enskildes synpunkt. Att framlägga förslag om vad samhället kan göra föratt bistå de medborgare som behöver hjälp i besvärsfrågor. Att undersöka om rättshjälpsreformen ärtillräckligt omfattande och känd för den breda allmänheten. Att i samråd med de åtgärder som vidtas från samhällsorganens sida iinformationsfrågor och överväga de fortsatta insatserna. Att pröva om inte principema i det s. k,servicecirkuläret för statsmyndigheterna bör göras tillämpliga även på denkommunala och landstingskommunala verksamheten. Dennuvarande regeringen prövar f n. hur utredningsarbetet i fortsättningen skallbedrivas. Det är emellertid angeläget att den förra regeringens direktiv fårvara vägledande för arbetet även i fortsättningen. Det är för tidigt att företaen allmän översyn av förvaltningslagen och förvaltningsrättsskipningen påolika områden. Utskottet vidhåller sålunda på denna punkt den avriksdagen godtagna uppfattningen. Däremot bör enskilda bestämmelser iförvaltningslagen prövas mot bakgrunden av de tidigare angivnautgångspunkterna. I detta sammanhang vill utskottet även hänvisa till vadriksdagen gav regeringen till känna om en fortsatt utveckling avkammarrättsorganisationen. Utskottet anser vidare att gränsdragningsproblemenmellan olika domstolars kompetens bör uppmärksammas så att riskerna förkompelenstvister minskar. Mot bakgrund av vad utskottet anfört anses det intepåkallat med någon särskild åtgärd från sida med anledning avmotionerna 879, 891, 893 och 2554. Beträffandemotionen 909 är utskottet medvetet om att besvärstiderna ofta kan uppfattas somalltför snäva med hänsyn till det arbete som måste föregå ett överklagande. Motdetta måste emellertid vägas intresset av att handläggningstiderna inte blirför långa. Utskottet utgår också från att myndigheter i allmänhet är generösamed att ge den enskilde klaganden erforderiigt anstånd med att utveckla sinbesvärstalan. Utskottet avstyrker således motionen. GOTAB 76 52658 Slockholm 1976