bet · G001AU23 · 1976-12-31 00:00:00 — Detta gällersjälvfallet även för den till regeringens kansli knutnaetableringsdelegationen, som startade sitt arbele . Isammanhanget bör också nämnas att en särskild arbetsgrupp tillsatts för altarbeta med bl. a. sysselsättningsfrågorna i samband med de strukturellaförändringar som kan aktualiseras inom stålindustrin. I gruppen ingårrepresentanter för och de fackliga organisationerna.Arbetsgruppen skall överväga vilka särskilda åtgärder som kan komma att krävasfrån samhällets sida för att säkra sysselsättningen på berörda orter. Arbetetmed analyser av näringslivets sammansättning och utvecklingstendenser samtarbetsmarknadssituationen i de aktuella kommunerna har redan inletts.Arbetsgruppen, som löpande skall hålla kontakt med berörda kommuner ochlänsstyrelser, har alltså till uppgift att göra övergripande bedömningar avsysselsältningssituationen i berörda kommuner. Därefter får behovet avarbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder prövas. Medhänsyn till det anförda behövs inte något uttalande av det slag motionärernabegär. Molionen avstyrks därför. Enfråga som rör samhällets insyn i lokaliseringsföretag tas upp i motionen 888av m. fl. (s). Motionärerna anser det angeläget att kommunernafår en bättre kännedom om förelagens planer med hänsyn till bl. a. planering avkommunala investeringar m. m. I motionen yrkas med hänvisning härtill attkommunal styrelserepresentation skall införas i företag som fårlokaliseringsstöd. Utskottethar förståelse för det syfte som ligger bakoin motionen, nämligen att förbättrakommunernas kännedom om utvecklingen i företagen. För att tillgodose önskemålav det slaget permanentades det s. k. DIS-systemet (prop. 1975/76:166) som innebär skyldighet för näringsidkare att till samhällets organ lämnaupplysningar om bl. a. sysselsättning och väntad ekonomisk utveckling avverksamheten. Då förslaget härom genomfördes diskuterades frågan om kommunalrepresentation i större företag. AU 1976/77: 23 beslötemellertid att inte lägga fram något förslag om sådan representation.Riksdagen hade samma inställning (NU 1975/76: 68). har i ettnyligen avgivet belänkande bekräftat denna uppfattning (NU 1976/77: 30). Utskottetvill i anslutning till den aktuella motionen anmärka att frågan om informationfrån företag lill kommuner är ett generellt problem. Det flnns knappastanledning alt konstruera särskilda regler för företag som fåttlokaliseringsstöd. Om det f. ö. i det enskilda fallet av något skäl bedöms somönskvärt med representation i ett stödföretags styrelse, kan denfrågan lösas genom att sådan representation föreskrivs som villkor för stöd.Med hänvisning till det anförda och då informationsfrågan i första hand börlösas inom ramen för DIS-systemet avstyrker utskottet motionen. Från anslaget finansieras stöd till hemarbete m.fl. aktiviteter i glesbygder enligt nedanstående sammanställning. Ansvaret förverksamheterna är fördelat på statens industriverk, ,statens vägverk samt vissa företagareföreningar och kommuner. har funnits en särskild arbetsgrupp förglesbygdsfrågor. Till arbetsgruppen knöls en parlamentarisktsammansatt referensgrupp. beslöt regeringen alt ersättade båda grupperna med ett särskilt organ, glesbygdsdelegationen, med uppgiftatt bereda, samordna och intensifiera regeringens glesbygdsinsatser. Hemarbete m. m. -1- 500 000 -\- 3 000000 -15 100 000 -15 100 000 + 17 000 000 -15 100 000 + 4 400 000 Glesbygdsstöd till hemarbete administreras avföretagareföreningarna i skogslänen. Vissa delar av hemarbetet berörs avförslagen i betänkandet arbete (SOU 1975: 82). Förnästa budgetår beräknas ett oförändrat belopp om 3,5 milj. kr. AU1976/77: 23 15 Stöd tillföretagareföreningar används för bidrag till speciella projekt som främjarföretagsamhet i glesbygder och skärgårdar. I enlighet med industriverketsförslag beräknas ett med 0,5 milj. kr. sänkt belopp för ändamålet. Försök med intensifierade kommunalasysselsättningsinsalser, IKS-verksamhet, bedrivs under innevarande budgetår itolv kommuner. För att ge berörda kommuner kompensation för pris- ochlöneökningar i den fortsatta verksamheten föreslås att anslagsposten räknas uppfrån 9 till 12 milj. kr. Däremot är det inte avsett att utvidgaIKS-verksam-heten till fler kommuner. Verksamheten behandlas inomsysselsätlningsutredningen. Dess framtida utformning kan enligt proposilionenockså påverkas av den inom pågående översynen avreglerna för statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten. Medlen under posten Åtgärder i Vindelälvsområdet harfinansierat utbyggnaden av och andra vägar inom området. Dessa vägarbetenväntas bli slutförda under innevarande budgetår. Fortsatt medelsanvisning ärsålunda inte erforderlig. Utskottet lämnar medelsberäkningen under ovannämndaanslagsposter utan erinran. I propositionen föreslås att en ny post, benämnd Särskildasysselsätt-iiingsinsatser, förs upp under anslaget. För ändamålet beräknas 17milj. Den nya anslagsposten är avsedd att användas för följandeslag av särskilda sysselsättningsskapande åtgärder i glesbygder. Bidrag skall i vissa fall kunna ges till kommuner som imindre orter i det inre stödområdet uppför industrilokaler för uthyrning.Stödet bör, framhålls det i propositionen, ges formen av ett regionalpolilisktmotiverat och långsiktigt sysselsättningsskapande medel som manbeaktar kraven på en jämn och stabil sysselsättning inom byggnadsverksamheten.Stödets storlek och övriga villkor skall avgöras från fall till fall och iprincip ansluta till vad som gäller för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån. Därjämte är avsikten att medel från anslagsposten skallkunna finansiera dels vissa projekt i det åtgärdsprogram för Vindelälvsområdetsom har lagts fram av i , dels statligt stödtill särskilda arbetsgrupper som har bildats med uppgift att skapa ökadsysselsättning i glesbygder. Som nämnts förutsätts i propositionen att detföreslagna stödet till kommunala industrihus skall förbehållas mindre orter idet inre stödområdet. i Ulfsbyn (c) yrkar i motionen 1264 attstöd skall kunna utgå till kommuner i hela allmänna stödområdet. Yrkandetmotiveras med att de sysselsättnings- och regionalpolitiska skälen för ettstatligt stöd till kommuner i det inre stödområdet även är giltiga för kommunerinom det allmänna stödområdet. AU1976/77: 23 16 av i Stenkyrka (c) yrkas att stödet skallkunna ges även lill . m. fl. (fp) är inne på sammatankegång i motionen 297, som behandlas längre fram i betänkandet. Utskottet är inte berett föreslå all stödet tilluppförande av kommunala industrihus utvidgas till hela det allmänna stödområdet.Däremot finns det skäl för att inbegripa i stödverksamheten, ochutskottet föreslår därför i anslutning till moiionerna denna förändring iregeringens förslag. m. fl. (s) framhåller i motionen 543 att det ärangeläget att det nya stödet till kommunala industrilokaler inte får tilleffekt alt industrier dras bort från redan industrifaltiga kommuner. Stödet fårinte heller bli ett konkurrensmedel mellan kommuner. Motionärerna föreslår attför stödet skall i princip gälla de regler som antagits för StiftelsenIndustricentras anläggningar. Vid statsmakternas fastställande av finansieringsprinciperför de statliga industricentra (prop. 1973: 50 s. 81, InU 1973: 7 s. 46, rskr1973: 248) ansågs nödvändigt att dessa cenira kan erbjuda en hyresnivå somframstår som konkurrenskraftig i förhållande till de kostnader företagen kanräkna med vid uppförande av egna industrilokaler med statligt lokaliseringsstöd. På grund härav bestämdes bl. a. att byggnadskostnadernaskulle till täckas bidragsvägen. Enligt utskottets mening bör inle storleken av det bidragsom skall utgå lill uppförande av kommunala industrilokaler låsas vid en fixnivå. Propositionens förslag om anknytning till principerna för beviljande avlokaliseringsbidrag/avskrivningslån medför att bidragets storlek liksom övrigavillkor får prövas från fall till fall med hänsyn till det aktuella projektetsregionalpolitiska angelägenhetsgrad och andra faktorer. Utskottet anser attförslaget i propositionen ger ulrymme för en i sammanhanget önskvärdflexibilitet vid fastställande av bidragsvillkoren och biträder därfördetsamma. Propositionsförslaget innebär vidare att bidragsärendenakommer att handläggas på regeringsnivå. I molionen 543 yrkas att bidragen skallbeviljas av . Tanken är att man härigenom kan få ettenklare handläggningsförfarande. Handläggningen av bidragsärendena förutsätter i varjeenskilt fall särskilda överväganden av samhällsekonomisk och regionalpolitiskart. Det talar för att ärendena avgörs av regeringen. Därmed ansluter mairockså till den beslutsordning som sedan gammalt gäller i de fall industrilokalerav likarlat slag planeras bli uppförda som kommunala beredskapsarbeten.Utskottet biträder således propositionens förslag även-i denna del. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionensförslag om bidrag från förevarande anslag till uppförande av kommunalaindustrilokaler. Till följd härav avstyrks motionen 543 i aktuella delar. AU 1976/77: 23 17 övrigtföreslagits i propositionen beträffande användningen av den nya anslagspostenSärskilda sysselsättningsinsatser föranleder ingen erinran från utskottelssida. Avslutningsvisi detta avsnitt tar utskottet upp motionen 410 av m. fl. (s), varibegärs försök med sysselsättningsskapande åtgärder i glesbygdskommuner.Försöken bör enligt motionärerna bedrivas i sysselsättningsutredningens regioch pågå . Syftet skall vara alt klarlägga vilka åtgärder sombehövs för atl höja den låga yrkesverksamhetsgraden bland kvinnor i utprägladeglesbygdsområden samt alt motverka ytterligare utflyttning av ungdomar.Försöken tänks omfatta dels differentierade bidrag lill beredskaps- ochIKS-arbeten, läinp-liga för kvinnor oeh ungdomar, dels extra stimulansmedeltill daghemsbyggande samt lill kollektivtrafik för att underiälta arbetsresor,dels ock medel till projekt för att bearbeta attityder hos arbetsgivare ochaktuella målgrupper för att bryta traditionella yrkesval och rekryteringar.Motionärerna förordar att försöken kommer till stånd i kommunerna ochRagunda. Utskotteterinrar om att med propositionens förslag som biträtts av utskottet kommernästa budgetår en väsentligt vidgad medelsram att stå till förfogande förbedrivande av IKS-arbeten. Därmed ökas möjligheterna att ytterligaredifferentiera dessa arbeten lill förmån inle minst för kvinnorna iglesbygdskommunerna. Försök med sysselsättningsplanering och lokaltrafikplanering bedrivs redan i sysselsättningsutredningens regi. I övrigthänvisas till de intensifierade insatser som avsetts med tillsättandet av dentidigare nämnda glesbygdsdelegationen samt till det tidigare nämndaövergripande arbetet med uppföljning och utvärdering av länsplanering 1974 medanledning av beslut om samordnad sysselsättnings- ochregionalpolitik. I det arbetet ingår atl analysera behovet av åtgärder för attundanröja förvärvshinder. Det gäller bl. a. barnomsorgen, kollektivtrafikenoch arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att ge lokalt bundna sysselsättning.En första rapport skall lämnas av länsstyrelserna . Motbakgrunden av det anförda finner utskottet det inte motiverat att föreslåriksdagen att vidta någon åtgärd med anledning av motionen 410 som för denskull avstyrks. Åtgärderi vissa orter och områden fastställde riktlinjer av delvisnytt slag för regionalpolitiken. Arbetet med att konkretisera dessa riktlinjerpå länsplanet pågår f. n. När det gäller de regionalpoliiiska medlen kommerriksdagen att få ta ställning till hur dessa skall vara utformadeunder . På s. 6 och 7 lämnas en översiktlig redovisning avriksdagens beslut och den planering m. m. som f. n. pågår. AU1976/77: 23 18 De i detta avsnitt behandlademotionerna rör sysselsättningsfrågor i olika delar av landet. I moiionernabegärs åtgärder av skilda slag från statens sida. Med anledning därav villutskottet inledningsvis anföra följande. För att angripa sysselsättningsproblemen fordras åtgärderpå både kortare sikt inom arbetsmarknadspolitikens ram och inomregionalpolitiken. När det gäller regionalpolitiken är det uppgiftalt fastställa mål och dra upp riktlinjer för politiken. angerdessutom vilka metoder som skall användas för att nå målen och anvisarerforderliga penningmedel. Däremot är det inte sak att i dettasammanhang ta ställning till konkreta projekt eller i övrigt detaljpriorilerainom de ramar soin ställs till förfogande. Moiionerna behandlar olika landsdelar men läckerlångtifrån hela landet. Utskottet komtaer i det följande att lämna en vissredovisning av problemen i de i motionerna aktualiserade områdena. Den omständighetenalt utskottet inskränker sin redovisning till sådana orter och områden somtagits upp i motionerna innebär inte att andra delar av riket skulle ha mindreproblem från regionalpolitisk synpunkt. Tvärtom är det så att en del av deregioner som inle behandlas här t. ex. har utomordentligtallvarliga problem. För hela landet gäller som sagts att det f. n.pågår en probleminventering och uppföljning av länsplanering 1974 och att riksdagennästa år kommer att få ta ställning till de regionalpolitiska medlensutformning. Det anförda kan sägas vara ett generellt svar på motionerna som idet följande skall behandlas något mera detaljerat. Utskottettar först upp sysselsältningssituationen i . Flyttningen från länet har under en lång följd av år varitomfattande och främst gällt yngre åldersgrupper. Länet har dock haft en positiv befolkningsutveckling. Genom alt de traditionellabasnäringarna jord- och skogsbruk minskat och nya sysselsättningstillfälleninom industri och service tillkommit främst i tätorterna har flyttningen inomlänet varit stor. Tendensen mot en allt sämre inomregional balans haremellertid bromsals upp . Arbetslösheten är som i alla Norrlandslän större än iriket i övrigt. I synnerhet kvinnor och ungdomar är utsatta. I slutet avfebruari fanns drygt 3 200 kvarstående arbetssökande ulan arbeteregistrerade, vilket dock innebär en viss minskning i förhållande till åretföre. En orsak härtill torde vara sänkningen av pensionsåldern. En annan orsakär ett ökat antal personer i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete.Under februari månad uppgick antalet personer i dessa verksamheter lill ca4 750. a. den här angivna bakgrunden begär m.fl. (s) i motionen 535 kraftfulla insatser för att trygga sysselsättningen ilänet. Motionärerna pekar på de stora problem som uppstår i länet speciellt AU 1976/77: 23 19 förkvinnorna genom nedskärningarna vid och på behovet avkraftfulla och snabba insatser för att lösa dessa problem. Vidare bör länetsungdomar kunna erbjudas sysselsättning på sin hemort vilket är av storbetydelse för kommunernas möjlighet till utveckling. Motionärerna kräver enfortsatt industriell utveckling i länet genom bl. a. att länets naturligaresurser i malmen, skogen och vattenkraften tas till vara. En ökadvidareförädling av dessa råvaror inom länet kan enligt molionen ge ettbetydande antal nya arbetstillfällen, vilket i sin lur innebär en bredare basför annan industriell produktion. Utskottetär medvetet om att insatser måste göras för att förbättrasysselsättningssituationen i länet. Delta framhölls f. ö. vid en uppvaktningfrån länet inför arbetsmarknads- och näringsutskotten . Närdet gäller ett av problemområdena i länet, , betonade ulskollel ihöstas bl. a. vikten av att arbetet med atl realisera ett framtagetåtgärdsprogram för området bedrivs med kraft av berörda departement ochmyndigheter. Utskottet ansåg alt insatser som ger beslående arbetstillfällenborde komma i första hand, men även åtgärder som på kort sikt förbättrarsysselsättningsläget borde självfallet vidtas. Uttalandet gavs regeringen tillkänna. Särskilda medel för området har, som tidigare redovisats, beräknats påglesbygdsanslaget. Ifråga om utvecklingen inom tekobranschen i länet vill utskottet hänvisa lill destödåtgärder för bl. a. som beslutat om(prop. 1976/77: 58, AU 1976/77: 15) saml det förslag lill åtgärder (prop.1976/77: 105) för textil- och konfektions-industrierna som regeringen lade frami mars månad och som kommer alt behandlas av utskottet i AU 1976/77: 30 ochav näringsutskottet i NU 1976/77:41. I sammanhanget bör nämnas all industriministerAsling i svar på fråga i kammaren framhöll att såvälarbelsmarknadspoliliska som regionalpolitiska medel kommer alt ställas lillförfogande i bl. a. med anledning av driftinskränkningarna vidAlgots . Alla seriösa projekt som kan ge nya arbetstillfällen kommerenligt industriministern att prövas. Han lovar också attetableringsdelegationen skall ägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen ibl. Vadbeträffar sysselsäliningssituaiionen för ungdom i länet vill utskottet erinraom all försöksverksamhet med iniensifierad arbetsförmedling m. m. för ungdom ibl. a. f. n. pågår i sysselsällningsulredningens regi. Desysselsällningsproblem som motionärerna tar upp är alltså föremål föruppmärksamhet i skilda sammanhang. Det gäller naturligtvis inte minst arbetetmed länsplaneringen, där en rapport från kan väntas i september.Med hänvisning till det anförda bör molionen inte föranleda någon åtgärd. AU 1976/77: 23 20 Sysselsättningssituationen i ett par orter iJämtland tas upp i motionen 163 av i m.fl. (s).Bakgrunden är ett beslut att kriminalvårdsanstalten i Ulriksfors och detallmänna häktet i skall läggas ned. I motionen 88, som behandlas ijustitie-utskottet, begär samma motionärer en omprövning av beslutet att lägganed de berörda verksamheterna, och i den aktuella motionen 163 yrkas altalternativ sysselsättning skall skapas om nedläggningen genomförs. Justitieutskottethar tagit ställning till motionen 88. Utskottet uttalar i sittbelänkande JuU 1976/77: 29 att övervägande skäl talar för alt allmänna häktet iÖstersund inte bör läggas ned. En viss reducering av antalet platser synesemellertid enligt utskottet motiverad med hänsyn till den låga beläggningen. Denärmare övervägandena härvidlag bör ankoiuma på regeringen. När det gällerfrågan om nedläggning av Ulriksfors anser justitieutskottet att det bl. a. motbakgrund av siiuationen på arbetsmarknaden i kommunen bör vara möjligt altdröja med nedläggningen utöver den frist som regeringenbestämt. I avvaktan på nedläggningen bör också enligt justitieutskottetundersökas om det kan vara möjligt att utnyttja anstalten eller delar av dennaför annan verksamhet. I reservationer uttalar socialdemokraterna i utskottetbl. a. att det allmänna häktet i inle bör läggas ned samt att Ulriksforsanstaltenskall finnas kvar med en viss reducering av plalsantalet. Regeringenuppdrog åt att, i samråd medkriminalvårdsstyrelsen och statens personalnämnd, medverka vid genomförande avbl. a. nedläggning vid Ulriksfors i syfte att bereda annan anställning åt demsom berörs av nedläggningen. skall vidare enligtbeslutet verka för att ytterligare arbetstillfällen tillförs kommunen. Somframgår av det anförda kan motionen 163 i huvudsak anses vara tillgodosedd.Någon åtgärd från sida är därmed inte aktuell. Värmlandslän vidkändes en årlig minskning av folkmängden. Befolkningengick ned med ca 5 500 personer. Befolkningsutvecklingen hardock visat positiva tal . Åldersstrukturen i länet ärogynnsam med en i förhållande till genomsnittet för riket större andel personeri högre åldrar. Utvecklingeni länet har också inneburit inomregionala problem. En ökande andel av befolkningenär bosatt i medan i synnerhet de norra och västra delarna avlänet har minskat sina andelar. Denna utveckling har dock dämpats under desenaste åren. Näringsliveti länet har genomgått en omfattandestrukturomvandling. Antalet sysselsatta inom jord- och skogsbruket har minskatbetydligt, men andelen sysselsatta inom dessa AU 1976/77: 23 21 näringsgrenarär högre än i riket i genomsnitt. Även andelen sysselsatta inom industrin ärförhållandevis hög, medan servicenäringarnas andel visar lägre tal ängenomsnittet för riket. Den aktuella arbets-löshetsstalisliken visar altantalet arbetslösa kassamedlemmar minskal något . Antaletuppgick lill bortemot 2 500 . Andelen arbetslösakvinnor har dock ökat från 38 lill . Del kan antas all bl. a.sänkningen av pensionsåldern har påverkat arbetslöshetstalen. Undersenaste året minskade antalet lediga platser med ca 100 och uppgick till knappt 900. Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning ökadebetydligt medan antalet personer i beredskapsarbete var i stort settkonstant. Imolionen 1262 av m. fl. (s) föreslås en rad åtgärder i syfte altförbättra arbetsmarknadsläget i länet. Både de akuta och de iTtera långsiktigaproblemen är enligt motionen av sådan omfattning att det krävs kraftfullasamhällsinsatser för atl klara dem. Motionärerna för fram krav på bl. a.förstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser, statlig företagsetablering,utveckling av det regionalpolitiska stödet, industricentrum till samtregionalpoliliskt stöd till turistanläggningar. Motionärernayrkar dessutom att skall begära alt regeringen redovisar sittställningstagande till länsprogrammet för Värm-länd och därvid anger vilkainsatser man är beredd att göra för att förverkliga de regionalpolitiska målennär det gäller befolkning och sysselsättning. Somframgår av vad som sagts har den ogynnsamma befolkningsutvecklingen under1960-talet vänts i positiv riktning under 1970-talel. Emellertid fordras enligtutskottets uppfattning fortsatta insaiser i särskilt de mindre bärkraftigaområdena i länet. I och med alt regionalpolitiken enligt beslut ihöstas skall få en mer decentralistisk inriktning torde förutsättningarna fördelta öka. Beslutet om befolkningsramarna för och övriga skogslän med precisering till primärt de övre delarna av de föreslagna raitiarna ärockså ett utiryck för statsmakternas ambitioner för dessa län. Utskottetvill därutöver framhålla all vissa av de frågor motionärerna tar upp är underbehandling i sysselsätlningsutredningen och all förslag på grundval avutredningens resultat avses bli framlagt av regeringen . Vadgäller frågan om ell industricentrum i hänvisas till vad utskottetanfört tidigare i belänkandet. I det sammanhanget bör särskilt noteras delförslag, som utskottet tillstyrkt i det föregående, om bidrag till kommuner idet inre stödområdet för Uppförande av industrilokaler för uthyrning. Somtidigare framhållits kommer regeringen alt ge samtliga länföreskrifter och riktlinjer för fullföljande av länsplanering 1974. AU1976/77: 23 22 Länsstyrelserna skall inkomma med nytt underlag tillregeringen varefter långsikliga beslut kan fattas under nästkommande år.Därmed erhålls bättre förutsättningar att mera långsiktigt bedöma behovet avfortsatta insatser i länet. Med hänvisning till det anförda bör motionen inteföranleda någon åtgärd. Sysselsättningsfrämjande åtgärder i norra begärsi molionen 890 av herrar Hagel (vpk) och (vpk). Motionärerna pekar isynnerhet på den negativa befolkningsutvecklingen i kommunerna ochStrömstad. De vill ha förslag till statlig miljövänlig industrisatsning i norraBohuslän och kompletterande produktion till Uddevallavarvet. Utskottet finner inte skäl alt föreslå någon åtgärd pågrund av motionen utan hänvisar till nedanstående redovisning av eninterpellations-debatt i kammaren . Arbetsmarknadsministernerinrade därvid bl. a. om att Tanums, och kommuner tillhördet allmänna stödområdet samt att lokaliseringsstöd utgått till 26 förelag idessa kommuner. hade 400 arbetstillfällen tillkommiti dessa företag. Vidare hänvisades till regeringens ovan nämnda förslag (prop.1976/77: 95) med innebörd att regeringen efter framställning från länsstyrelsekan förordna att kommun utanför stödområdet skall i frikga omlokaliseringsstöd kunna jämställas med kommuner i den s. k. grå zonen. I länethar 69 företag beviljats lagerstöd, och ca 1 000 personer som riskerarpermittering kommer i åtnjutande av utbildning. Statliga och kommunalaindustri-beställningar har lidigarelagts vilket kommit förelag i länet tillgodo. 1 sammanhanget nämndes även att regeringen på en rad punkterändrat SJ:s planer på att försämra järnvägsservicen, bl. a. i norra kommer enligt statsrådet atl positivt pröva varje seriöstförslag som kan medföra en förbättrad sysselsätl-ningssitualion i regionen.