bet · G001UbU20 · 1976-12-31 00:00:00 — De sambandmellan grundläggande utbildning och forskning/forskarutbildning på denuvarande universitetsorterna (motsv. ), som ligger i gemensam miljö ochgemensamma resurser, kommer inte bara att kunna bestå utan i vissa avseendenockså att kunna utvecklas vid ett genomförande av förslagen, framhölls ipropositionen 1975: 9. Mederinran om beslut och anförandet i propositionen 1975: 9,vilket inte föranledde något uttalande, avstyrker utskottetyrkandena A 2 och A 6 i motionen 1976/77: 1366. I motionen 1976/77: 1366 (yrkandet A 3) föreslåsatt 23 och 24 §§ i högskolelagen skall kompletteras med bestämmelser omprefektkollegium. I motionen redovisas att fakultetskollegiet vid karolinskainstitutet kommer att omfatta 275 personer. En sådan korporation kan enligtmotionärens mening rimligtvis endast förrätta val men inte uträtta ettmeningsfullt arbete. Däremot torde, framhålls i motionen, ett prefektkollegium,motsvarande den nuvarande fakulteten, utgöra en både nyttig och nödvändiginstitution. Utskottethar inhämtat att det i enlighet med förslag från H 75 kommer att bli möjligtför styrelse för högskoleenhet till vilken fakultets-eller sektionskollegium ärknutet att besluta att i kollegiet skall ingå enbart företrädare för dels desom innehar eller uppehåller tjänst som professor, biträdande professor ellerannan lärartjänst för vilken krävs minst doktorsexamen (eller motsvarandekompetens), dels de som innehar eller uppehåller viss tjänst vid forskningsrådvilken motsvarar någon av de förut nämnda tjänsterna. Utskottet är med hänsynhärtill inte berett att tillstyrka det i yrkandet A 3 i motionen 1976/77: 1366begärda tillägget till högskolelagen. I övrigt får den praktiska erfarenhetenvisa vilka samrådsorgan och andra liknande organ som kan behövas vid sidan omde obligatoriskt föreskrivna organen och som styrelsen för högskoleenheten ifråga därför kan finna anledning att fatta beslut om. finns ett rektorsämbete som förestås av en UbU 1976/77: 20 23 rektor(universitetsförordningen 3 §). På rektorsämbetets prövning ankommande ärendenavgörs av rektor i närvaro av förvaltningschef. Enligt17 § i det föreliggande lagförslaget skall vid statlig enhet inom högskolanfinnas förutom en styrelse ett rektorsämbete. skall understyrelsen fortlöpande ha det närmaste inseendet över allt som rörhögskoleenheten. I motionen 1976/77: 1366 hävdas att rektorsämbetetsom sådant bör utgöras av rektor ensam, oberoende av högskoleenhetens storlek.Utskottet erinrar om att inte hade något att erinra motförslag i proposition 1975: 9 om att ledningen av en högskoleenhet underhögskolestyrelsen bör ankomma på ett rektorsämbete, som vid större enheter börbestå av rektor och förvaltningschef och vid mindre enheter av enbart rektor(prop. 1975: 9 s. 514). Det ankommer på regeringen att besluta omrektorsämbetets utformning vid varje enhet. Med det anförda avstyrker utskottetyrkandet A 8 i motionen 1976/77: 1366. Enligt 12 § i lagförslaget får utlänning som ej ärbosatt i landet eller som har bosatt sig här i huvudsakligt syfte att fåutbildning antagas som studerande till utbildning inom högskolan enligtföreskrifter som regeringen meddelar. Utskottet föreslår att förslaget i dennadel antas med den ändringen att regeringen får möjligheten att delegera tillmyndighet att utfärda ifrågavarande föreskrifter. Som en konsekvens av fattade beslutom ny kommunallag m. m. 1976/77: 187, KU 1976/77: 25, rskr 1976/77:148) föreslår utskottet den ändring i 19 § och 20 § som framgår av utskottetshemställan. I motionen 1976/77: 1366 har framförts förslag omvissa språkliga ändringar (yrkandet A 12). Utskottet avstyrker yrkandet i vaddet gäller 4, 7, 18, 31 och 37 §§. Beträffande vad som anförts som grund förmotionärens förslag om ändring av 18 § och 31 § bör påpekas att ordningen ivilken olika kategorier av representanter för skilda grupper anges i lagtexteninte markerar någon rangordning dem emellan. I fråga om 37 § hänvisas tilllydelsen av 55 § i skollagen. Medanledning av yrkandet A 12 i motionen 1976/77: 1366 föreslår utskottetemellertid att i 5 § förslaget till Högskolelag görs den språkligaförbättringen att "tryggas" ändras till "främjas" och attparagrafen därför får följande lydelse: "Verksamheten inom högskolan skallanordnas så att samband mellan utbildningen, forskningen och utvecklingsarbetetfrämjas". De i propositionen föreslagna lagarna skall träda ikraft . I propositionen har föreslagits att regeringen fårföreskriva undantag från föreskrift i högskolelagen för viss verksamhet inomhög- UbU 1976/77: 20 24 skolanför tiden till och med utgången av . Enligt specialmotiveringen krävsdenna övergångsbestämmelse på grund av att organisationen förhögskoleutbildningen inom det konstnärliga området i och den högresjöpersonalsutbildningen bör ses över ytterligare under /78.Utskottet har ingen erinran mot att regeringen får detta bemyndigande.Regeringen bör såsom angetts i specialmotiveringen kunna delegera till annanmyndighet att utfärda erforderliga regler. Detta kräver ett tillägg tilllagtexten i propositionen. Enligt utskottets mening bör det föreslagnabemyndigandet vidgas, då det uppenbarligen kan bli svårt att på alla punktergenomföra förslagen i högskolelagen . Detta gäller inteminst i fråga om utseende av ledamöter i skilda organ. I sådana fall kan detvisa sig lämpligt att låta interimistiska eller andra befintliga organ verkaäven någon tid efter i stället för de organ som anges i lagförslaget.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att den andra meningen i ikraftträdande-och övergångsbestämmelserna ges följande lydelse: "Regeringen ellermyndighet som regeringen utser för tiden till och med utgången av juni 1978föreskriver de undantag från föreskrift i högskolelagen som kan behövas i defall då erforderliga förberedelser ej kunnat vidtagas." 2.4.2Högskolans indelning i enheter Propositionen (s. 5871). Utbildningsutskottetuttalade att med hänsyn till frågans vikt borde indelningen ihögskoleenheter på nuvarande högskoleorter beslutas av . En statlighögskoleenhet föreslås bli inrättad på varje ort med undantag för ochStockholm. I förordas en lösning med två enheter, iGöteborg och . Såvitt gäller föreslås attriksdagen nu fattar beslut dels om fyra enheter, nämligen iStockholm, , tekniska högskolan och högskolan förlärarutbildning, dels av innebörd att , , och Reklamutbildning,, , , statens dansskola, statensmusikdramatiska skola och statens scenskola i avvaktan på ytterligare utredningbibehåller sin organisatoriska ställning. Frågan om s j ö b e f ä 1 s s k o 1 o r n a sinordnande i högskolan bör övervägas ytterligare. Sjökaptensutbildningen ochsjöingenjörsutbildningen bör dock från räknas somhögskoleutbildning. Enligt riksdagsbeslut är en av deorter på vilka den permanenta högskoleutbildningen skall byggas ut. Organisationenför den statliga högskoleutbildningen i skall utredas av universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) och i /högskoleregion. UbU 1976/77: 20 25 I enlighet med universitetskanslersämbetets förslagbör ansvaret för försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning på deorter där statlig högskoleenhet finns läggas på denna enhet. Vissa läroanstalter har uttryckt oro för attbeslutsgången inom mycket stora högskoleenheter skall bli trög och långsam, ochatt de beslutande organen inte skall ha tillräcklig kunskap om alla delar avenhetens verksamhet. I förslagen har på några håll tagits upp den möjlighet attinrätta s. k. förvaltningsnämnder för delar av högskoleenheter som H 75 harförutsatt. Därvid har också förutsatts att högskolestyrelsen i betydandeomfattning skall kunna delegera beslutanderätt till sådana nämnder. H 75 har isitt yttrande berört detta och anfört att förvaltningsnämnderna i första handskulle ha hand om löpande förvaltningsuppgifter. Högskolestyrelsen måste enligtH 75 behålla det övergripande ansvaret för verksamheten, bl. a. för enhetenssamlade resurser och för personaladministrativa och personalpolitiska frågor. Detär i överensstämmelse med riktlinjerna i högskolereformen att en del av enenhet i betydande omfattning kan svara för frågor som rör dess område. a. de önskemål som har framförts om de tekniska fakulteternassjälvständighet. Enligt den tänkta ordningen ankommer det på högskolestyrelsenatt avgöra om förvaltningsnämnd bör få inrättas. Detankommer vidare på högskolestyrelsen att inom ramen för gällande bestämmelseravgöra i vilken utsträckning handläggningen av och beslutanderätten i olikafrågor skall delegeras till förvaltningsnämnd. Det är viktigt att delegeringeninte sker i sådan utsträckning att man förlorar de fördelar som en sammanhållenstörre enhet ger, såsom förbättrat totalt resursutnyttjande, vidgademöjligheter till samverkan mellan olika utbildningar och förnyelse avutbildningarna. Frågor som styrelsen inte skall kunna delegera är denövergripande planeringen för utbildningen inom högskoleenheten och frågor omenhetens samlade resurser och fördelningen av dem. Det är självklart atthögskolestyrelsen skall ha det övergripande personalpolitiska ochpersonaladministrativa ansvaret för all personal inom enheten. Detta är avstörsta vikt för personalens anställningstrygghet och har också betydelse förbl. a. ett rationellt resursutnyttjande. 1975: 9 anförde föredraganden att det bordeankomma på regeringen att fastställa enheternas benämning efter förslag avorganisationskommittéerna. De enheter i vilka de nuvarande universitetenkommer att ingå bör behålla benämningen universitet. Högskolestyrelsen börkunna besluta att för delar av de nya enheterna de tidigare självständigaläroanstalternas namn kan användas. UbU 1976/77: 20 26 1 samband med beslutet omhögskolereformen uttalade att indelningen i högskoleenheter pånuvarande högskoleorter bör beslutas av . Regeringens förslag ärsammanfattande redovisat i bilaga 2 till detta betänkande. Utskottetansluter sig till och vill särskilt stryka under föredragande statsrådetsuttalande att bildandet av större enheter självfallet inte skall leda till attde olika utbildningarna mister sin särart. Det bör tvärtom, som också framhållsi propositionen, vara ett intresse för en högskolestyrelse att inte barabehålla en sådan särart utan även utveckla den för att inom enheten erbjuda ettså brett spektrum av utbildningar som möjligt. Utskottetär ense med statsrådet om att det bör ankomma på regeringen att fastställaenheternas benämning samt att högskolestyrelse bör kunna besluta att detidigare självständiga läroanstalternas namn kan användas för delar av de nyaenheterna. Motbakgmnd av det anförda och då i skilda sammanhang benämningenTekniska används anser utskottet att motionerna 1976/77:1373 och 1976/77: 1383 inte påkallar någon åtgärd. Utskottethar förklarat sig ense med föredragande statsrådet om att det bör ankommapå regeringen att fastställa högskoleenhetemas benämning. Detta bör gälla äveni fråga om högskoleenheten i / . Utskottet avstyrker därförmotionen 1976/77: 1401 yrkandet 1. Regeringen ansluter sig till ett av regionkommitténför /högskoleregion framfört förslag att samtliga nu friståendeläroanstalter för statlig högskoleutbildning i /skall föras sammantill en gemensam enhet. I motionen 1976/77: 1364 föreslås beslutaatt förskoleseminariet, , , SÄMUS och statens scenskolai tillsammans skall bilda högskolan i . Motionärerna menar att ettrealiserande av deras förslag ger en smidigare organisation och därtill medgerett ökat elevinflytande. Utskottethar tidigare erinrat om och strukit under vad föredraganden anfört, nämligenatt bildandet av större enheter självfallet inte skall leda till att de olikautbildningarna mister sin särart. Utskottet vill också framhålla den möjlighetsom kommer att finnas att delegera handläggningen av och beslutanderätt iolika frågor till förvaltningsnämnder, en möjlighet som regionkommittén förLund/högskoleregion för övrigt angivit som förutsättning för sitt förslagom en sammanhållen enhet. Meddet anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker yrkandet 1i motionen 1976/77: 1364. Motionärernas i yrkandet 2 UbU 1976/77: 20 27 framfördaönskemål torde komma att bli tillgodosett i det utvärderingsarbete UHÄ skallbedriva. Yrkandet avstyrks därför av utskottet. I fråga om föreslår regeringen ienlighet med regionkommitténs förslag två högskoleenheter, nämligenuniversitetet i och . Mot förslaget framförsinvändningar i två motioner. Enligt motionen 1976/77: 1375 bör inteförskoleseminariet, och utbildningav sjuksköterskor () ingå i utan tillsammans bilda en egenenhet. I motionen 1976/77: 1376 anförs att det är svårt att förstå skälen tillden olikartade behandlingen av de till och lokaliseradeutbildningarna inom det konstnärliga området. För del är det enligtmotionärens mening motiverat med en ytterligare översyn av den organisatoriskaställningen beträffande följande skolor i , nämhgen ,statens scenskola, SÄMUS, och Konstindustriskolan. Ifråga om dessa två motionsyrkanden hänvisar utskottet först till vad det nyssanfört med anledning av motionen 1976/77: 1364. Utskottet avstyrker motionen1976/77: 1375. Utbildningarnainom det konstnärliga området i och skiljer sig bl. a. idet avseendet från varandra att de i har en mindre omfattning än de iStockholm. Utskottet har under hänsynstagande bl. a. tillGöteborgshögskolornas storlek funnit sig böra förorda att de den 1 juli 1977inordnas i högskolan på sätt regeringen föreslår. Utskottet avstyrker alltsåmotionen 1976/77: 1376. Ifråga om och Konstindustriskolan i , som harGöteborgs kommun respektive som huvudmän, angavdåvarande chefen för i propositionen 1975/76: 100(bil. 10, s. 126) att frågan om förstatligande av dessa skolor enligtriksdagens beslut skall tas upp i samband med att man tar ställning till deutredningsförslag som rör utbildningen vid skolorna. Han angav vidare att detvar angeläget att frågan om förstatligande togs upp i sådan tid att ett ändrathuvudmannaskap i förekommande fall kunde genomföras . Utskottethar nu erfarit att regeringen räknar med att ett förslag till avtal kommer attföreligga . Enligt förslaget förs huvudmannaskapet för de bådaskolorna över till staten . Utskottet anser att Valandskonstskola och Konstindustriskolan bör föras till i närde förstatligas. Ifråga om ekonomiska åtaganden för staten krävs godkännande.Utskottet har inhämtat att regeringen, vid ett godkännande av avtalet, avser attövergångsvis beräkna medel för verksamheten under anslaget Oförutsedda utgifterför att senare återkomma med förslag om medel på tilläggsbudget. UbU 1976/77: 20 28 Utskottet föreslår att bemyndigar regeringenatt träffa avtal med och omförstatligande av respektive Konstindustriskolan i . Organisationen för utbildningen inom detkonstnärliga området i skall enligt propositionen ses överytterligare. Avsikten är att denna översyn skall slutföras i sådan tid att enny organisation kan träda i kraft . Dessa utbildningar skalldock redan från anses utgöra högskoleutbildning och alltså ingåi den nya högskolan. Smärre ändringar i studieorganisationen bör kunna görasunder övergångstiden. Vid SIHUS utbildas numera uteslutande vårdlärare.Som en konsekvens härav har i direktiven för regionkommittéernas arbeteslagits fast att kommittéerna skall utgå från att institutets verksamhet ochresurser på respektive ort skall tillhöra samma högskoleenhet som nuvarandelärarhögskola. Imotionen 1976/77: 1366 (yrkandet A 11) yrkas att SIHUS i skallöverföras från högskolan för lärarutbildning i till karolinskainstitutet. Med hänsyn till SIHUS nuvarande uppgifter synes regeringens förslagväl överensstämma med vad som avsågs då fattade beslut omhögskolereformen. Utskottet avstyrker därför yrkandet A 11 i motionen 1976/77:1366. mån SIHUS kommer att ingå i högskolan som en institution förutsätterutskottet att institutionen kommer att få en benämning som bättre än den gamlaöverensstämmer med nuvarande lärarutbildnings-uppgifter. Samtliga utbyggnadsorter utom och Skövdefår statlig högskoleenhet redan från den tidpunkt då den nya högskolan införs,dvs. från , påpekas i motionen 1976/77: 1360. Motionä-remaönskar att som sin mening skall uttala att och skallfå statliga högskoleenheter till /79. Vidare hävdar motionärernaatt utbildningsutbudet nästa läsår har så stor omfattning att på var och en avorterna bör finnas en interimistisk högskolestyrelse. I motionen 1976/77: 1358yrkas att beslutar att högskolan i fr. o.:m. i årskall ledas av en högskolestyrelse eller ha en likvärdig styrelseform. Utskottetvill peka på att det av propositionen framgår att UHÄ och iLund/högskoleregion skall överväga organisationen för den statligahögskoleutbildningen i . Under förslagsanslagetHögskoleförvaltningarna har beräknats medel för förvaltningskostnader nästabudgetår för förskollärarlinjen i . Avsikten är att verksamheten iHalmstad fr. o. m. tills vidare intill dess ställning tas tillförslag från UHÄ och skall handhas av eller påsätt bestämmer. UbU 1976/77: 20 29 Till skillnad från kommer inte i Skövdeatt vara anordnad någon statlig allmän utbildningslinje nästa läsår.Regionkommittén för högskoleregion har i sitt förslag tillhögskoleenheter anfört att en självständig högskoleenhet bör inrättas i Skövdenär någon allmän utbildningslinje lokaliseras dit. förförsöksverksamheten i med yrkesteknisk högskoleutbildning skall varaskolstyrelsen i kommun. Högskolestyrelsen vid i att ha ansvaret för inom kommun anordnade enstaka kurser samteventuella lokala och individuella utbildningslinjer. Utskottetdelar den uppfattning som regionkommittén för högskoleregion givituttryck åt, nämligen att på en utbyggnadsort bör inrättas en statlighögskoleenhet i princip så snart en allmän statlig utbildningslinje lokaliserastill kommunen i fråga. Därtill anser utskottet emellertid att det måste varafråga om en utbildning av ej alltför begränsad omfattning i vad gällerstuderandeantal m. m. Utskottet har med dessa utgångspunkter funnit sig kunnagodta att ställning inte nu tas till organisationen för den statligahögskoleutbildningen i och i . Det bör ankomma på respektiveregionstyrelse att ta initiativ till att högskolestyrelse utses. Underåberopande av det anförda föreslår utskottet att avslår motionen1976/77: 1358 yrkandet 1 och motionen 1976/77: 1360 yrkandena 1 och 2. Med hänvisning till att vissa frågor kräverytterligare överväganden anser föredragande statsrådet att någon ändring avsjöbefälsskolornas organisatoriska ställning inte bör beslutas nu.Sjökaptensutbildningen och sjöingenjörsutbildningen bör dock redan från den 1juli 1977 räknas som högskoleutbildning. Utskottet har inte funnit anledning tillerinran mot vad föredraganden förordat. I högskolelagen har, bl. a. med hänsyntill sjöbefälsskolorna, tagits in en övergångsbestämmelse som skall göra detmöjligt att ha regler som avviker från föreskrifterna i denföreslagna högskolelagen. Utskottet kommer under anslagsrubriken tekniska yrken att behandla motionsyrkanden rörande nyssnämnda tvåutbildningars ställning i högskoleorganisationen. Under hänvisning till vad utskottet nu anförtföreslår utskottet att godkänner den indelning i högskoleenheter somförordats i propositionen. Propositionen (s. 7193). I propositionen 1975: 9(s. 505) anfördes att det finns skäl för ett enhetUgt huvudmannaskap för högskoleutbildningen,i första hand ett statligt. Ett samlat huvudmannaskap skulle främja enhelhetssyn på den grundläggande högskole- UbU 1976/77: 20 30 utbildningen.Tills vidare räknade dåvarande föredragande departementschefen emellertid medoförändrade huvudmannaskapsförhållanden för högskoleutbildningen. Riksdagenhade ingen erinran mot vad som sålunda hade anförts. Vadgäller besluts- och verksamhetsformer inom skolväsendet behandlas dessa frågorbl. a. av utredningen (U 1972: 06) om skolan, staten och kommunerna (SSK) samtutredningen (C 1970: 29) om den kommunala demokratin och utredningen (U 1976:10) om den gymnasiala utbildningen. Beträffande statsbidragsformer utredssådana frågor framför allt av SSK och utredningen (Fi 1976: 06) om kommunernasekonomi. Även föredraganden i propositionen 1976/77: 59 anser att det finnsskäl för ett enhetligt huvudmannaskap för högskoleutbildningen men framhålleratt frågan om ett enhetligt huvudmannaskap för högskoleutbildningen ocksåmåste ses i ett vidare perspektiv än enbart högskolans. Den beröravgränsningen av det kommunala och landstingskommunala kompetensomriidet samtfördelningen mellan stat och kommun av det ekonomiska ansvaret för skilda slagav offentlig verksamhet. Innan ställning tas till en utredning omhuvudmannaskapet för den blivande bör enligt propositionendessa mera övergripande frågor om det kommunala och landstingskommunalaverksamhetsområdets utveckHng vara klarlagda. I första hand bör därför förslagavvaktas från de utredningar som arbetar med dessa frågor. är således inte nu berett att förorda en utredning i denna fråga. Ävenom det inte nu är aktuellt med en övergripande utredning om huvudmannaskapetför den bör det likväl vara möjligt att pröva frågan om ettenhetlig huvudmannaskap för utbildningslinjer som förekommer med både statligoch huvudman. Det gäller fritidspedagog- och sjukgymnasdinjerna. I ensärskild proposition angående utbildning av förskollärare och fritidspedagogerm. m. till vid 1976/kommer att föreslås bl. a. attden fritidspedagogutbildning som står under kommunalt huvudmannaskapsuccessivt skall avvecklas. En särskild kommitté kommer vidare att tillkallasför att se över vissa frågor rörande de korta och medellånga vårdutbildningarnai högskolan. Konmiitténs uppgift blir bl. a. att fortsätta det arbete som ensärskild beredning inom (VÅRD -76) har inlett.Avsikten är att denna kommitté bl. a, skall få pröva frågan omhuvudmannaskapet för sjukgymnastlinjen. Det bör uppdras åt () ochuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att i sina årliga förslag tillanslagsframställningar beakta frågan om en fortlöpande prövning av gränsdragningenmellan å ena sidan utbildningar i gymnasieskolan, å den andra sidanutbildningar i hiägskolan. UbU 1976/77: 20 31 Enligt propositionen är det viktigt att frågor omantagning till högskoleutbildning blir ytterligare belysta, framförallt med utgångspunkt i vad som är bäst för den enskilde sökanden. Bl.a. börman få en uppfattning om vilka utbildningar kommunala såväl som statliga som oftast utgör alternativ för de sökande. I propositionen biträds därför inteH 75:s förslag om ett principiellt ställningstagande för dels en utvidgning avdet centrala dator-baserade antagningssystemet vid UHÄ, dels ett omedelbartinordnande av högskoleutbildning i . Detanses likväl angeläget att en samordning eftersträvas mellan SÖ och UHÄ vadgäller tider, blanketter m. m. för antagning till högskoleutbildning. Landstingsförbundethar rekommenderat landstingen att ansluta sig till en central antagningsnämndför sjuksköterskeutbildningen. Enligt föredragande statsrådets mening börresultatet av det arbete som och SÖ har utfört för attsamordna antagning till sjuksköterskeutbildningen kunna utnyttjas även sedanutbildningen blivit en del av högskolan. I propositionen föreslås därför attantagning av studerande till sjuksköterskeutbildning skall överlåtas påLandstingsförbundets antagningsnämnd (35 § i högskolelagen). Förkommunal högskoleutbildning som inte är sjuksköterskeutbildning är avsiktenatt antagningen tills vidare normalt skall handhas av intagningsnämnd förgymnasieskolan och att antagningen skall samordnas genom att viss kommunseller landstingskommuns intagningsnämnd antar studerande till en eller flerautbildningar även för andra kommuner eller landstingskommuner. H 75 har föreslagit regler om statsbidrag till dendel av den , som kommer att ha statsbidrag till lärarlönerenligt gymnasieskolans modell. De föreslagna reglerna skiljer sig i vissatekniska detaljer från vad som gäller för gymnasieskolan. Skillnadema innebär ihuvudsak att timplaner, som i gymnasieskolan styr lärarresursens användning,ersätts av en resursram uttryckt i ett visst antal lärartimmar perstuderan.degmpp. Inom denna ram bestäms sedan lokalt innehåll i och utformningav utbildningen, indelning i grupper m. m.