bet · G001JuU25 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om översyn i skilda hänseenden av m. m. 1 motionen 1975/76:298 av ()hemställs all hos regeringen anhåller om ulredning och förslag lillregler om medtilltalads hörande i räliegång. 1motionen 1975/76:714 av () hemställs all beslutar allhos regeringen anhålla om all den skyndsaml tillsälter en ulredning föröversyn av rätlegångsbalk. Imolionen 1975/76:715 av () hemställs alt hos regeringenbegär översyn och förslag för att stärka rätlssäkerhelsgaranlin vid beslag avskriftlig handling. 1molionen 1975/76:1077 av () hemställs all hosregeringen begär en utredning om en reformering av den svenskabrolt-målsprocessen i den riklning och enligl de principer som anges i molionen. 1molionen 1975/76:1998 av m. fi. (m) hemslälls såvill nu är i frågaall begär alt regeringen lägger fram förslag om försöksverksamhetmed jourdomstolar i enlighet med vad i molionen 1979 anförts (yrkande 9). 1molionen 1976/77:332 av m. fi. (m) hemslälls såvill nu är i frågaalt hos regeringen begär alt förslag framläggs om försöksverksamhetmed jourdomslolar i vissa lingsräller (yrkande 4). Översynav rättegångsförfarandet vid allmän domstol Enligt regeringens bemyndigande harchefen för jusii-liedepartementel tillkallat en kommitté med uppdrag all göraen översyn av rättegångsförfarandet vid allmän domstol (Dir. 1977:10). I detta belänkande behandlar utskottet sex motionervari begärs översyn eller ändringar i skilda hänseenden av (RB) m. m. Motionsyrkandena går ul på alt skall anhålla om utredningoch förslag lill reglerom medlilllalads hörande i rättegång (mol. 1975/76:298).ulredning för översyn av RB (mol. 1975/76:714), översyn och förslag för allslärka rältssäkerhelen vid beslag av skriftlig handling (mot. 1975/76:715),ulredning 1 1976/77. JuU 1976/77:25 2 omen reformering av brollrnålsprocessen (mol. 1975/76:1077) och förslag omförsöksverksamhet med jourdomslolar (mot. 1975/76:1998 yrkande 9 och mol. 1976/77:332 yrkande 4). Rällegångenvid de allmänna domslolarna regleras av RB, som slalsmaklernaefter elt långvarigt utredningsarbete aniog . efter RB:sikraftträdande har skett flera partiella reformer på rättegångsväsendetsområde. Här kan nämnas 1965 och beslut rörande de allmännaunderrätternas organisation och de genomförda begränsningarna i rällenalt fullfölja talan till högsla domstolen. För civilprocessens vidkommande kanockså erinras om 1974 års lagsiiftning om rällegången i tvistemål om mindrevärden. På broltmålssidan har ell ul-märkande drag förralionaliseringsslrävandena varil all domslolshandlägg-ning i bagalellmål iökad ulslräckning ersatts med ulomprocessuella re-aktionsformer såsomstrafföreläggande, ordningsbot m. m. Jämsides med att partiella reformergenomförts har på senare lid i olika sammanhang också förts fram önskemål om enmer genomgripande revision av beslämmelserna om rättegångsforfarandet. Sålundahar t. ex. i samband med prövningen av förslaget till lag omrättegången i tvistemål om mindre värden erinrat om behovet av en allmänöversyn av rättegångsforfarandet (JuU 1973:36). Härefterhar inom justiliedepartemenlel undersökts behovel och inrikl-ningen av enöversyn av rällegångsförfarandel. Resullaiei av undersökningen har redovisatsi en promemoria (Ds Ju 1976:8) Översyn av rällegångsförfarandel vid allmändomslol. Efter remissbehandling av promemorian och efter en avjusliliedepartementel anordnad hearing i ämnel har enligl regeringensbemyndigande tillkallats en kommitté för all se överrällegångsförfarandel vid allmän domstol. närmare arbetsuppgifter hänvisar ulskoltet till direktiven (Dir.1977:10). Här bör dock nämnas all kommitténs uppdrag inte går ul på enfullständig översyn av RB:s hela regelsystem; som redan framgått är det närmastbeslämmelserna om förfarandet i rättegången som översynen gäller. I första handskall man la sikte på all göra förfarandet mera fiexibell saml snabbare ochbilligare ulan all befogade räiissäkerheis-krav sälis ål sidan. 1 direktivenslås fast all förfarandel också i forlsäliningen bör vila på RB:shuvudprinciper om munllighei, omedelbarhet och koncentration, även om dessaprinciper måste vägas samman med de krav som processekonomi, prakliska hänsynoch hushållning med rättsväsendets resurser uppsläller. Av aktuella reformbehovkan här nämnas de som rör förfarandets uppdelning på förberedelse ochhuvudförhandling, avvägningen mellan muntlig och skriftlig handläggning, parispersonliga insiällelse inför rätta, bevisningens anordnande ochrättegångskostnadernas fördelning mellan parterna. I fråga omIvislemålsprocessen bör särskilt beaklas erfarenheterna av rällegången i målom mindre värden. Som en särskild fråga all överväga nämns i direktiven vidareen utbyggnad av systemet med JuU1976/77:25 3 särskildmedlare vid domstol för lösandel av konfiikler mellan enskilda. Också när detgäller brottmålen är syftet all slräva efter ftexibililei och förenkling.Ulrymmel för förenklingar på broltmålssidan anses dock i direktiven merabegränsat med hänsyn till utvecklingen mot ökad avkriminalisering ochöverförande av stora målgrupper från domstolarna till handläggning av åklagareeller polis. Önskemålet i motionen 1975/76:714 om en översyn avRB utgår från en i molionen framförd kritik mol de nuvarandeförfarandebeslämmelserna när det gäller rällegången i brottmål och ivistemål.Motionärens synpunkter ansluter ganska nära till vad som i dessa delar anförtsi direktiven lill den nyssnämnda kommiilén för översyn av rätiegångsförfarandetvid allmän domstol. Genom tillsättandet av kommittén får molionsönskemålelenligl ulskolieis mening anses ha blivit tillgodosett. Någon ålgärdi anledning av molionen erfordras därför inle. Enligt 45 kap. 3 ? ; RB gäller som huvudregel attåtal mot flera personer som dellagil i samma broll skall handläggas i enrättegång. Av olika skäl kan ålalen komma all särskiljas eller eljesihandläggas i skilda rällegångar. Med hänsyn bl. a. lill all den som är part imålel ej får höras som vittne uppkommer därvid inte sällan olika problem närdel gäller de former under vilka den ene gärningsmannen skall höras mol denandre samt angående den hördes insiällelseskyldighei, hans räll lill ersältningoch möjlighet all bilrädas av offenllig försvarare. Sådana problem har belyslsi rällspraxis och behandlals av JO (se NJA 1972 s. 532 och JO 1974 s. 37). Underhänvisning lill bl. a. vad här skildrats uttalas i molionen 1975/76:298 au delframslår som olyckligt att de uppgifter en tilltalad har all lämna i etl målskall avges under olika former beroende på hur rättegången framskrider mol enannan lilllalad i samma mål samt all beslämmelserna inle täcker allasituationer som därvid kan uppkomma. En enkel och rimlig regel anser motionärenvara att den som är part i brottmål aldrig skall kunna höras annat än som parti målet, men alt beslämmelserna om viiinesin-ställelse och ersältning tillvittne skall äga molsvarande lillämpning i de fall då parlen hörs utan au självvara föremål för rannsakan. Molionsyrkandei mynnar ul i all böranhålla om ulredning och förslag lill regler om medlilllalads hörande iräliegång. Defrågeslällningar som aklualiseras i molionen är enligl ulskolieis mening värdaall närmare övervägas. Del gäller här prakliska problem rörande förfarandet ibroUinål, och sökandel efter lämpliga lösningar får enligt ulskolieis meninganses ingå i det uppdrag som lämnals kommiilén för översyn JuU 1976/77:25 4 avrällegångsförfarandel vid allmän domslol. Någon ålgärd i anledningav motionen erfordras inte. Beslagav skrl/illg handling I molionen 1975/76:7)5 yrkas att skallbegära översyn och förslag för all slärka rätlssäkerhelsgaranlin vid beslag avskriftlig handling. Till slöd för yrkandei anför molionären bl. a. allutredningen om lelefonavlyssning i sill belänkande (SOU 1975:95)Telefonavlyssning ullalal all skäl kan finnas all se över reglerna om beslagfrän samma ulgångspunkl som gäller för översynen av reglerna omtelefonavlyssning. Grundläggandebesiämmelser om beslag som processuelll ivångsmedei ges i 27 kap. RB. Regler ombeslag finns även i annan lagsiiftning. På grundval av de överväganden somgjorts av ulredningen om lelefonavlyssning framlades i prop. 1975/76:202förslag lill nya regler om lelefonavlyssning vid förundersökning m. m. I detlagstiftningsärendet yppades skilda meningar om de nya reglernas utformning ochinnehåll, särskilt när del gällde rällen all ulnyllja vid lelefonavlyssningerhållen informaiion om annan broilslighel än den för vilkenavlyssningslillslånd givits. Under hänvisning härtill och lill del samband somföreligger mellan reglerna om telefonavlyssning och regleringen av andraivångsmedei begärde samlidigi som proposilionen avslogs en översyn avlagstiftningen om telefonavlyssning och andra Ivångsmedei (JuU 1976/77:20,rskr 129). Frågan om en översyn av beslagsbeslämmelserna har också nyligenaklualiserals genom en skrivelse från riksåklagaren till justitieministern. Härbör vidare nämnas alt jusliliekanslern i skrivelse lilljustitieministern rikial uppmärksamheten på frågan om del skall vara tillåtetatt vid husrannsakan ta i beslag handlingar som inte har samband med den sakför vilken husrannsakan beslutats. Denav begärda översynen av lagstiftningen om telefonavlyssning ochandra tvångsmedel förbereds f n. inom jusliliedepartementel. Eftersom frågan omöversyn av beslagsinstilutei härigenom och - såsom beskrivits - på annalsäll aklualiserals i regeringens kansli, saknas enligl ulskolieis mening skälför någon ålgärd i anledning av molionen 1975/76:715. 1 molionen 1975/76:1077 framställer motionären -utgående från tankegångar i de anglosaxiska rättssystemen - ett yrkande somsyftar lill en sådan förändring av brollrnålsprocessen all skuld- ochpåföljdsfrågorna inle sammankopplas. Molionären skisserar en ordning därprocessen delas upp i två etapper, en där slällning las lill frågan om denlilllalade begåll gärningen och en där påföljden bestäms. Motionären förutsermöjlighet lill särskild JuU 1976/77:25 5 fullföljdi skuldfrågan lill högre instans innan påföljdsfrågan behandlas. Förslageimotiveras närmast av kriminalpolitiska skäl och räussäkerheisskäl. EfterRB:s införande har frågan om mellandom i brottmål av del slag molionärenförordar behandlats av rättegångskommitlén i betänkandet (SOU 1955:10)Vidlyftiga rättegångar. Efter ingående processuella överväganden uttaladekommiilén alt den sökt visa all ell införande av mellandom i brottmål skulledels begränsa rällens möjligheler att vid avgörandet av såväl skuldfrågan sompåföljdsfrågan beakta alll det processmalerial, som bör ligga lill grund föravgörandet, dels ock göra del processuella förfarandet mera invecklat ochdärmed sannolikt också i många fall fördröja målens slutliga avgörande. Deölägenheter som sålunda är förenade med insiiluiet ansåg kommiilén vara såstora, all de ej uppvägs av vad som skulle vinnas med detsamma. På grund däravföreslog kommiilén inle någon ålgärd i förevarande avseende. Spörsmåletberördes därefier i prop. 1956:142 med förslag lill lag om ändring i RB.Departementschefen ansåg all etl införande av institutet mellandom i brottmålotvivelaktigt skulle medföra åtskilliga svårigheler av processuell natur. Hanansåg det emellertid inle vara någon olöslig uppgifi alt komma förbi dessasvårigheter, men möjligen skulle en ganska ingående laglig reglering visa signödvändig. Frågan om mellandom i brollmål borde emellerlid betraktas även ochkanske främst från kriminalpolitisk synpunkt, och vissa kriminalpoliliska skälkunde enligt deparlementschefen anföras för en ordning som i vissa fallmöjliggör en sådan uppdelning av brollrnålsprocessen all påföljdsfrågan ejprövas förrän skuldfrågan avgjorts i särskild rättegång. Problemet ansågsemellertid kräva ytterligare överväganden och departementschefen var inleberedd att då föreslå någon ändring i gällande regler. Fråganåterkom motionsvägen och behandlades av första lagutskollel i dessullålande ILU 1969:23. Ulskollel, som mol varandra vägde för- och nackdelar medden föreslagna ordningen, siannade för all molionen - främsl med hänsyn lillatt frågan var uppmärksammad inom Kungl. - inle borde föranledanågon ålgärd från sida. Härbör nämnas all utskottet hade all bedöma ell mera kri-minalpoliliskifärgat molionsförslag. 1 motionen begärdes ulredning av eU förslag som innebarall domslol i brollmål skulle la ställning enbart lill skuldfrågan medan eltsärskilt organ med starkt inslag av behandlingsexpertis skulle besluta ombehandlingens utformning. Ulskoltet avstyrkte bifall till motionsyrkandet bl.a. under hänvisning till all den begärda ulredningens syfte i väsenlliga delaransågs vara oförenligl med de grundtankar som uppbär och vårstrafflagstiftning i stort (JuU 1974:10). Enliglulskolieis mening kan ell syslem med mellandom från krimi-nalpolilisk synpunkiha elt viss värde bl. a. i mål där omfattande utredningar erfordras ipåföljdsfrågan, t. ex. vid förordnande om rällpsykialrisk undersökning. Omskuldfrågan avgjorts genom en fällande mellandom, ges nämligen en formellgrund all behandla den missiänkie som dömd. JuU 1976/77:25 6 skulledenne kunna beredas arbele och gemenskap med andraintagna i slörre ulslräckning än som f n. är möjligl. Vidare skulle kunnaundanröjas någol av den oro och ovisshel som den misstänkte ofta känner underväntetiden. Som molionären anför lorde även andra kriminalpoliliska fördelarkunna vinnas. Å andra sidan måsle enligl ulskoliets mening beaklas all - generelltsett - några nämnvärda fördelar från pro-cessrältslig synpunki knappast skulleuppnås genom ett syslem med mellandom i brottmål. Tvärtom finns; enliglutskottets mening skäl som lalar mot införande av en sådan ordning. Utskotlelvill här som exempel peka på den komplikation som uppstår om nyll malerial somborde inverka på frågan om den misstänktes skuld kommer fram under ulredningeni påföljdsfrågan, alltså efter del alt skuldfrågan avgjorts. Även i övrigtskulle, på sätt påvisats av bl. a. rällegångskommiltén , ell införandeav institutet mellandom medföra åtskilliga svårigheter av processuell natur. Sammanfattningsviskan det enligt utskottets mening hävdas att tillskapandet av en ordning medmellandom i brottmål skulle mindre väl låta sig förenas med de strävanden efterenkelhet och snabbhet också i broti-målsprocessen som kännetecknar direkiivenför den pågående översynen av rällegångsförfarandel. Del lorde ej hellerlillhöra kommilléns uppgifter all närmare överväga molionsspörsmålei. Vad nusagls börenligl ulskoliets mening inte hindra att frågan, liksom ,uppmärksammas i det mer långsiktiga kriminalpoliliska arbetet. Med dessauttalanden avstyrker utskottet bifall lill molionen 1975/76:1077. I motionerna 1975/76:1998 och 1976/77:332framslälls yrkanden om all skall begära förslag om försöksverksamhetmed jourdomslolar. Bakom yrkandena ligger inlresset av alt ulredning ochlagföring, särskilt när det gäller unga lagöverträdare rnen även eljesi, bör skei så nära anslutning lill brotlslillfällei som möjligl. Tankenpå jourdomslolar logs upp av broUskommissionen i dess belänkande (Ds Ju1973:5) Åtgärder för all bekämpa broltsligheten och förbättra den allmännaordningen. Kommissionen framhöll det angelägna i alt ålgärder vidias så altetl snabbare förfarande kan uppnås i brotimålsprocessen i stort. Sålunda bordeenligl kommissionen bl. a. frågan om inrättande av jourdomstolar eller en påannat sätt förenklad brollmålsprocess utredas. Vidriksdagsbehandlingen av de förslag som på grundval av brollskom-missionensbelänkande lades fram i prop. 1973:115 underströk ulskollel (JuU 1973:26) -särskilt med lanke på de unga lagöverträdarna - angelägenheten av all lidenmellan en begången brollslig handling och myndigheternas slutligaställningstagande blir så kort som möjligt. Ulskollel delade kommissionensuppfalining all ålgärder bör vidias som möjliggör all samiliga berördamyndigheter., dvs. polis, åklagare, barnavårdsnämnder JuU 1976/77:25 7 ochdomstolar, kan behandla förekommande ärenden med erforderlig skyndsamhet såatt nödvändiga stöd- och hjälpinsatser sätts in på etl så tidigt stadium sommöjligt. Den i det sammanhanget motionsvägen framförda tanken på jourdomslolarkunde dock utskottet inle slälla sig bakom. Frågan återkom ochutskoltel gjorde då samma bedömning (JuU 1974:10). Tankenpä en försöksverksamhet med jourdomstolar togs på nytt upp i en motion lill1975 års riksdag. Ulskollel vidhöll då sin lidigare ståndpunkt och avstyrktebifall lill molionsyrkandei under hänvisning särskili lill allmolionsspörsmålel kan bli akluelll i den översyn av RB som då förbereddes ijusliliedepartementel. Närfrågan nu åter är under bedömning vill ulskollel försl understryka betydelsenfrån kriminalpolitisk synpunkt av alt tiden mellan en brollslig handling ochmyndigheternas slutliga slällningsiagande blir så kort som möjligl. Ulskollelvill också slå fast all del nu sagda har generell giltighet och alltså intebara avser ålgärder mot unga lagöverträdare. Det bör vidare konstateras, altdet av broUskommissionen och motionärerna uttalade önskemålet all åstadkommaelt snabbare förfarande i brollrnålsprocessen som framgår av del föregåendeligger väl i linje med del uppdrag som givils kommiilén för översyn avrällegångsförfarandel vid allmän domslol. Mol den angivna bakgrunden bör delenligl ulskoliets mening vara lämpligt att kommittén under sill arbele med attsöka åstadkomma etl snabbare, enklare och mera flexibelt brollmålsförfarandeäven överväger tanken på jourdomslolar. När del gäller kommitténs övervägandeni denna del vill ulskollel lillägga all genom utvecklingen molökad avkriminalisering, lagföringsbegränsning och handläggning i uiomprocessuellordning ulrymmel för en verksamhet med jourdomstolar synes ha minskat någol.Bl. a. med hänsyn härtill och lill vikten av att upprätthålla de grundläggandekraven på rättssäkerhet har utskottet inle ansett sig kunna ta ställning tillfrågan huruvida en verksamhet med jourdomslolar är en lämplig väg att nåönskvärd snabbhet i förfarandel. Kominitléns överväganden bör därför ske hellförutsättningslöst. sålunda anfört i anledning av motionerna 1975/76:1998 och 1976/77:332bör ges regeringen lill känna. 1. att beiräffande översyn avrättegångsbalken avslår mo lionen 1975/76:714; 2. all beiräffande medtilltalads hörande irättegång avslår motionen 1975/76:298; 3. att beiräffande beslag av skriftlighandling avslår molionen 1975/76:715; JuU 1976/77:25 allriksdagen belriiffande mellandom i brottmål mslår molionen 1975/76:1077; all beiräffande,/6iu/v/o///.vw/a/'med anledning av molionen 1975/76:1998 i denna del (yrkande 9) och motionen1976/77:332 i denna del (yrkande 4) ger regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende. Nätvarande:fröken (), herrar Polstam (c), i (s), i (c), (), (), (), i Kumla(s), herrar (), i (s), Lidboin (s), (), (), () och (). av fröken (), herrar i mö (s),(), (), i Kumla (s), herrar () ochSegerstedt (s), som anser delsall den del av ulskolieis yllrande på s. 7 som börjar med "Närfrågan" och slular med "lill känna" bort ha följande lydelse: Sedanfrågan om jourdomslolar senasl behandlades av har arbele på enöversyn av RB påbörjals i en särskild kommiilé. Delta arbele är inriklal bl. a.på all åsladkomma ett snabbare och enklare brottmålsförfarandc. Direktiven ärså vidsträckta att kommittén, om den finner del lämpligt, kan pröva även fråganom jourdomstolar. Vid nuvarande lidpunki finns därför inle skäl lill någolullalande av i ämnel. Motionsyrkandena bör avslås. dels att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. all beträffande jourdomslolar avslårmolionen 1975/76:1998 i denna del (yrkande 9) och molionen 1976/77:332 i dennadel (yrkande 4). GOTAB 53947 .Slockholm 1977