bet · G001AU22 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller Invandring m. m. jämtemotioner I betänkandet behandlas i propositionen 1976/77:100bilaga 15 () efter föredragning av statsrådetAhlmark gjorda framställningar om anslag under avsnitt D. Invandring m. m. Ianslutning till proposilionen lar ulskollel upp sex motioner. 1 samband med ärendets behandling har utskottetavgivit yttrande till konslitutionsutskollel angående stöd lill tidningar påannat språk än svenska (AU 1976/77:1 y). Regeringenhar föreslagit att for /78 skall 1. till Statens invandrarverkanvisa ett förslagsanslag av , 2. till Åtgärder för flyktingaranvisa ell förslagsanslag av , 3. till Åtgärder för invandrareanvisa ett reservationsanslag av , 4. lill Översältningsserviceanvisa ell förslagsanslag av . 1976/77:229av m. fl. 1molionen yrkas alt beslutar att hos regeringen hemställa om förslaginnebärande 1. att ett kollektivtavgiftssystem genomförs för företagens utgifter för svenskijndervisning, 2. att invandrarna vid anställningtillförsäkras rätten alt bli informerade om sina rättigheter, 3. att företag, som anställerinvandrare som enligt lagen äger rätt lill undervisning, senast inom 30 dagarskall ha påbörjat densamma, 4. att begränsningen till 160timmars undervisning för invandrare med vissa förkunskaper avskaffas, 5. atl svenskundervisningen skallbedrivas på ordinarie arbetstid. 1976/77. AU 1976/77:22 AU 1976/77:22 2 1976/77:405av m. fl. (s) I motionen yrkas 1. all anvisar 600 000kr. utöver regeringens förslag lill statens invandrarverk för budgetåret1977/78 för förstärkning av personalen vid lillsiåndsbyrån och regisierenheten, 2. att anvisar 1 milj.kr. utöver regeringens förslag till åtgärder för invandrare för budgetåret1977/78 för facklig information om lagen om rätt lill ledighet och lön viddellagande i svenskundervisning. 1976/77:909av m. fl. I molionen yrkas altriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till 1. en höjning av kvoten förflyktingar från till i första hand 2 000 , 2. ökade resurser lill för altminska väntetiden för dem som begär asyl vid ankomsten lill , 3. en översyn av flyktingarnasrättssäkerhet och frågan om alt överföra arbetsuppgifter från AMS lill . 1976/77:985av m. fl. 1motionen yrkas alt hos regeringen hemställer om atl en utredningtillsälls, i vars direktiv bör ingå all kartlägga förekomsten av diskrimineringav invandrare vad gäller lyper av arbele, löneförhållanden, anställningsvillkor,arbetsmiljö och övriga arbetsrättsliga problem. Särskild tyngdpunkt bör läggaspå invandrare som är anställda i lunga och slitsamma yrken. 1976/77:989av m. (vpk) 1 motionen yrkas 1. alt beslutar allunder XII huvudtiteln, , D 3 Åtgärder för invandrareuppta ell särskilt anslag till finska zigenarförening ochZigenarflyktingarnas förening I om vartdera . och allanslaget under 0 3 fastställs lill , 2. alt uttalar atlåtgärder bör vidtas för ett statligt ekonomiskt slöd lill kommunerna för altstimulera lill bättre bostadslösningar för socialt handikappade, 3. att uttalar alt ikommittéer, utredningar och arbetsgrupper där den zigenska folkgruppensförhållanden diskuteras bör denna vara representerad. 1976/77:1270av m. fi. Imolionen yrkas all beslutar atl anslaget under bil. 15, ,Åtgärder för invandrare höjs med . i syfte atltrygga fortsalla utgivning med oförändrad omfattning ochkvalitet. AU 1976/77:22 3 Brulloinvandringen lill uppgick under år1976 lill 39 700. Utvandringen var 18 700 personer.Nettoinvandringen utgjorde alltså 21 000 personer, vilket innebär en ökning iförhållande före med 3 400. Nordiska medborgare svarade under år 1976för ungefär hälften av invandringsöverskotiet. Av detta var 9 400 finländskamedborgare mot 4 400 före. 1 följande figur redovisas omfattningen av in- ochutvandringen av utländska medborgare . '\ - \ är organiserat i fem byråer:lillståndsbyrån, medborgarskapsbyrån, samordningsbyrån, informaiionsbyrån ochadministrativa byrån. Dessutom finns en registerenhel. Till verket är knutetutlänningsnämndens kansli. Antalet tjänster vid verket uppgår under innevarandebudgetår lill ca 255. Antaletinkomna tillståndsärenden lill verket har ökat snabbare änantalet avgjorda ärenden. Detta har medfört att ärendebalansen stigit vilket isin tur medfört längre handläggningstider. Ungefär 5 000 ärenden har avinvandrarverket bedömts som en lämplig balans. AU 1976/77:22 4 Utvecklingenav antalet icke avgjorda ärenden Därav "kvalificerade' Av sammanställningen framgår att antalet ickeavgjorda ärenden ökade dramatiskt under år 1976.1 syfte att nedbringabalanserna har verket vidtagit speciella åtgärder. a. har ene: Föratl ge verket möjlighet att förbättra lägel beviljade regeringen medelför tillfällig förstärkning på sammanlagt åtta tjänster vid tillstånds-byrånoch registerenheten. 1 propositionen föreslås all förstärkningen skall kvarståäven under nästkommande budgetår. Dessutom tillkommer en tillfällig tjänst vidlillståndsbyrån. 1mitten av mars hade ärendebalansen reducerats till ca 12 500. Andelenkvalificerade ärenden som klarals av har dock varit förhållandevis liten.Ytterligare förbättringar förutses . 1proposilionen upplyses atl verket skall börja en omfattande utbildning av denstora del av personalen som nyrekrylerals lill följd av personalomsättning isamband med omlokaliseringen till . Dessutom planeras enomorganisation av tillstånds- och medborgarskapsbyråernas sekretariat. Enintern ralionaliseringsundersökning kommeratt slutföras . Vidarehänvisas lill atl utlänningslagkommittén kommer att presenteraförslag i syfte att förkorta handläggningsliden i utlänningsärenden. Förstsedan man sett resullalel av dessa åtgärder finns enligt departementschefenförutsättningar för en säker bedömning av del långsikliga piersonalbehovet påberörda enheter. Anslagettill invandrarverket föreslås öka med . Fråganom personalbehovet vid invandrarverket har tagits upp i två motioner. 1molionen 405 av m. fl. (s) .sägs atl den situation verketbefinner sig i är oacceptabel. De extraordinära insatser som görs kan enligtmolionen inte fortgå ulan allvarligt men för de övriga uppgifter beträffandeinvandrar- och minoritelspolitiken som verket har ålagts av . Nuvarandeförhållanden innebär också en oacceptabel press på och förslitning avpersonalen med bl. a. övertidsarbete i stor omfattning. Härtill kommer atlpersonalen under rådande omständigheter inle har möjlighet atl delta iinternutbildning och frågor om medbestämmande i arbetslivet. Man måste räknamed atl effekterna av de i proposilionen nämnda åtgärderna för alt komma tillrätta med ärendebalansen på sin höjd blir så stora atl nyiill- AU1976/77:22 5 kommande ärenden kan behandlas i någorlunda rimlig takt.Motionärerna föreslår mot denna bakgrund all verket tillförs medel motsvarandeytterligare fyra tjänster på lillståndsbyrån och fyra tjänster påregisterenheten. Kostnaderna har beräknats lill . Ökade resurser vid invandrarverket begärs även i motionen909 av m. fl. (vpk) med hänvisning till de långahandläggningstiderna vid verket. Antalet tjänster preciseras inle och inteheller föreslås någon höjning av anslaget. Utskottet är medvetet om de problem som invandrarverkethar med långa handläggningstider till följd av den stora ärendebalansen. Somtidigare nämnts har särskilda åtgärder vidtagits för atl nedbringa balansen.Dessa åtgärder har också givit goda resullal, och i propositionen föreslås allverket skall få särskilda resurser för att kunna forlsälla med ansträngningarnaatl minska på antalet aktuella ärenden. Utskottet anser i likhet med regeringen all resultaten avden interna utbildningen, den pågående rationaliseringsundersökningen, denplanerade omorganisationen saml utlänningslagkommitléns arbete bör avvaktasinnan man lar ställning lill personalbehovet på . Utskottet ärdärför inte berett atl föreslå atl man nu skall permanent bygga ut deadministrativa funktionerna hos verket. Med hänvisning härtill och lill vadovan anförts om resultatet av de nuvarande ansträngningarna atl nedbringaärendebalansen avstyrker utskottet de aktuella yrkandena i moiionerna 405 och909. Utskottetgodtar anslagsberäkningen i propositionen under denna punkt. Från anslaget bestrids utgifternaför det i programbudgeten för AMS upptagna programmet Åtgärder för flyktingar.Programmet består av delprogrammen Överföring av flyktingar ochOmhändertagande av flyktingar. Anslagels fördelning på olika poster framgår av följandesammanställning. Beräknadändring 1977/78 2 168 000 1375000 H- 175 000 -1-2 375 000 39 -1-8 000 000 -1-32000 000 1 252 000 2 500000 + 500 000 -I- 300 000 42 460 000 32 325 000 -t-8 675 000 -1-34675 000 AU 1976/77:22 6 Kostnaderna för överföring och omhändertagande avflyktingar har kraftigt överstigit anvisade medel. Innevarandebudgetår beräknas enligt budgetpropositionen uppkomma ett överskridande omminst 57 milj. kr., främst på grund av kostnaderna för atl ta hand om de ca 6000 assyrier som kommit till från . 1 propositionen anses atlanslaget bör anpassas bättre till den faktiska belastningen, och därförföreslås atl del höjs från 32,3 till 67,0 milj. kr. Därvid har räknats in medelför all överföra ytterligare ca 1 250 flyktingar under nästa budgetår. 1motionen 909 av m. fl. (vpk) krävs en utökning av flyk-lingkvolenfrån lill i första hand 2 000 och åtgärder för attförbättra flyktingarnas rättsliga situation. Vidare begärs atl vissa arbetsuppgifterskall flyttas från AMS till invandrarverket. Motionärerna framhåller allhittills vidtagna åtgärder för överföring av politiska flyktingar till Sverigehar varit ringa i förhållande lill den allvarliga situation som råder främst iLatinamerika saml med beaktande av de möjligheter har all la emotflyktingar. Detankommer på regeringen all bedöma i vilken omfattning flyktingar kollektivtskall tas emot här i landet. Som ovan.nämnts räknas i proposilionen med enfiyklingkvol på ca 1 250 personer för nästkommande budgetår. Delta tal styrinle i sig mottagandet av flyktingar utan är närmast en riktpunkt förbudgetarbetet och myndigheternas planering. Skulle akuta behov uppslå all laemot fler flyktingar än kvoten utvisar, är regeringen oförhindrad att höjadenna. Så skedde också senast då regeringen beslöt atlmot bakgrund av situationen i utöver då gällande kvot ta emot 500flyktingar och anhöriga lill här i landet redan befintliga flyktingar. Medhänvisning till det anförda finns del inte skäl för att i anslutningtill motionen göra något särskill uttalande om flyklingkvoien. Närdet gäller övriga delar av den aktuella motionen vill utskoitei erinra om allomfattande ändringar gjordes i utlänningslagen . a. atl man lagfäste tidigare praxis att krigsvägrare samt andrautlänningar som på grund av de politiska förhållandena i hemlandet lämnat delskall beredas i , även om de inle är politiska flyktingarenligt gängse definition. Vistelse i får vägras endast om särskildaskäl häremot föreligger. Del kan tilläggas atl flyktingarnas rättsligaställning inbegrips i ullänningslagkommilténs arbele. En arbetsgrupp utrederdessutom frågor om flyktingullagning och flyktingarnas omhändertagande iSverige. Även andra frågor som har anknytning lill flyktingpolitiken skall idel sammanhanget las upp. En sådan fråga är samordningen berörda myndigheteremellan. Avsikten är atl nämnda utredningsarbete, som slår under ledning avarbetsmarknadsdepartementet, skall genomföras snabbi. Med hänvisning lill delanförda avstyrker ulskollel molionen 909 i aktuella delar. Utskottetgodtar regeringens förslag lill medelsanvisning under förevarandeanslagspunkl. AU 1916/11:22 7 1 propositionen föreslås all tillÅtgärder för invandrare för /78 anvisar ett reservationsanslagav . Frånanslaget utgår bidrag för all läcka underskoll hos den stiftelse som ger utInvandrartidningen. Vidare bekostas från anslaget sådana åtgärder i övrigt lillförmån för invandrare och språkliga minoriteter, för vilka medel inle står lillförfogande i annan ordning. Anslagsberäkningenför de under anslaget ingående posterna redovisas i följande sammanställning. Beräknad ändring 1977/78 -1-1 120 500 Bidrag lill invandrar-och minoriteisorganisa- -1-1 100 000 projekt m. m. + \ 100 000 -H 100 000 Bidrag lill informationsverksamhet avseende svensk- -H 000 000 -1-5 420 500 Anslagsposten1 beräknad av stiftelsen . kommer f n. ut på fem språkutöver svenska med ca 45 nummer per edition och år. Prenumerationsavgiften ärsedan budgetåret 1972/. Tidningens totala upplaga uppgår till ca 40000 exemplar, varav ca 15 000 i den svenska editionen. Somkomplement lill tidningen ger stiftelsen ut en månadsbulletin på högst sjuspråk som inle läcks av den övriga tidningsverksamheten. Bulletinens upplagauppgår f n. till ca 10 000 exemplaroch sänds ut kostnadsfritt lill den som haranmält sitt intresse. Föralt läcka underskoll på tidningsverksamheten utgår statsbidrag. Bidraget frånstaten uppgår lill . under innevarande budgetår. 1 likhet medtidigare år begär stiftelsen atl bidraget skall höjas för all möjliggöra enutvidgning av de finska och grekiska editionerna samt ytterligare enspråkedilion. För särskilda informationsinsatser vid oförutsedd flyktinginvandringtill begär stiftelsen dessutom . 1propositionen föreslås en uppräkning av bidraget lill stiftelsen med 200 000kr. AU 1976/77:22 8 I molionen 1270 av m. fl. (vpk)framhålls att del i proposilionen upptagna anslaget för ärså lågt salt atl det inle kommer all medge utgivning i nuvarande omfattning.Möjligheten för invandrarna att få information kommer därmed all begränsas.Motionärerna motsätter sig en sådan utveckling och föreslår alt stiftelsen försäkerställande av en oförändrad utgivning beviljas . Utskottetdelar uppfattningen att även i fortsättningen bör komma ut inuvarande omlällning. Med hänsyn lill vad som framkommit underutskottsbehandlingen är det med denna målsättning berättigat med en vissuppjustering av del föreslagna anslaget. Utskotiei förordar att stiftelsenInvandranidningen får . utöver propositionens förslag. Bidragtill invandrar- och minoritelsorganisaiioners verksamhet utgår lill föreningarsom är all anse som riksorganisationer och vilkas huvudsakliga verksamhet ärförlagd till . Som ytterligare villkor gäller att organisationen skallvara demokratiskt uppbyggd och själv svara för en del av kostnaderna för verksamheten. Anslagspostenföreslås för /78 bli upptagen med 2,2 milj. kr., vilket innebären ökning med 0,4 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Enligtpropositionen skapas därmed visst utrymme för bidrag även till mindreriksorganisationer samt till s. k. tvärnationella riksorganisationer. I dettasammanhang lar utskottet upp motionen 989 av m. fl. (vpk) sombehandlar olika frågor som rör zigenare. Motionärerna vill all anslagetÅtgärder för invandrare skall räknas upp med . för atl möjliggörabidrag till finska zigenarförening med . ochZigenarflyktingarnas förening i med lika stort belopp. Dessutom villmotionärerna att skall uttala sig för alt den zigenska folkgruppenskall vara representerad då dess förhållanden berörs i utrednings-sammanhang.Slutligen finns i motionen ett yrkande om "statligt ekonomiskt stöd tillkommuner för all slimulera lill bostadslösningar för socialthandikappade". Zigenarnassituation har tilldragit sig stor uppmärksamhet, inte minst pågrund av den invandring av zigenare som förekommit. 1 budgetpropositionen förraårel behandlades utförligt rapporten i (DsA 1975:8). En radåtgärder föreslogs, bl. a. inrättande av en särskild samrådsgrupp förzigenarfrågor. 1 propositionen framhölls alt det är viktigt all ansvarigamyndigheter samverkar i frågor som rör zigenare. Initiativet till en sådansamverkan borde tas av invandrarverket. Med hänsyn lill de ytterligarearbetsuppgifter .som därigenom lades på verket föreslogs en förstärkning avsamordningsbyrån vid verket. Utskoitei tillstyrkte förslaget (InU 1975/76:36),som godtogs av . Närdel gäller moiionsyrkandei om anslag lill två av zigenarnas organisationervill utskottet framhålla alt del bör ankomma på invandrarverket att göraerforderliga prioriteringar vid fördelning av tillgängliga medel. AU 1976/77:22 9 hänvisninglill del anförda avstyrker utskottet moiionsyrkandei. Utskottetutgår vidare från atl samråd etableras med den zigenska folkgruppen då dennagrupp berörs av utredningar m. m. Något uttalande av såsommotionärerna begär i denna fråga är därför inle påkallat. Även detta yrkandeavstyrks således. Närdet slutligen gäller bostadssituationen för socialt handikappade vill utskotteterinra om atl denna fråga behandlats av boende- ochbosiads-finansieringsutredningarna i ett gemensamt betänkande (SOU 1975:51).Förslagen är under övervägande inom . a. prövas möjligheternaatt skärpa de lagar som reglerar förmedlingen av bostäder. 1 dettasammanhang prövas också ett utredningsförslag om all ge kommunernaanvisningsrält lill lediga hyreslägenheter. Vidare kan nämnas atl fiera av deproblem som hör samman med svårigheterna för vissa grupper atl få bostad ocksåbehandlas inom den bostadssociala delegationen. Det bör f ö. framhållas alt detär tveksamt om de problem som otvivelaktigt föreligger för de socialthandikappade när det gäller bosläder i första hand är av ekonomisk natur. Enviklig uppgift i detta sammanhang är atl förändra människors attityder. Medhänvisning lill del anförda avstyrker utskottet motionen 989 i dess helhet. Bidragtill avgränsade projekt kan utgå till bl. a. invandrar- och minoriietsorganisationer,trossamfund, svenska ideella organisationer och institutioner, fackligaorganisationer, kommuner och landsting. Genomprojektmedlen finansieras även bidrag lill invandrarnas tidningar ochtidskrifter på annat språk än svenska. För innevarande budgetår utgår för dettaändamål 0,6 milj: kr. Iproposilionen föreslås en höjning av anslagsposten med 0,1 milj.-kr. lill 2,7milj. framlagd proposition, 1976/77:99, om stöd till vissa tidningar ochlidskrifter, m. m. läggs bl. a. fram ett helt nytt förslag om stöd tillinvandrarnas tidningar och tidskrifter. Propositionen behandlas i konstitutionsutskottet.Enligt propositionen skall ell fast bidrag införas till allmännanyhetstidningar på andra språk än svenska som riktar sig till invandrare iSverige och som utkommer med minsl 24 nummer . Bidragsbeloppet bör enligtpropositionen endast variera med stigande periodicilet. För medlemstidningar,som inte uppfyller kraven på allmänna nyhetstidningar, föreslås bidragei blikonstruerat som ett fasl bidrag saml ett visst belopp för varje exemplar somdistribueras som utgivarkorsband till medlemmarna. Denna stödform föreslåsendast avse tidningar utgivna av invandrarnas riksorganisationer. För övrigatidningar och lidskrifter föreslås behovsprövade bidrag införas. Stödet skallenligt förslaget utgå fr. o. m. . Del sammanlagda medelsbehovelberäknas lill 2,5 milj. kr. för /77 och lill 3,5 milj. kr. Bidragen till dessa tidskrifter kommer således inte altbelasta projektbidragen i fortsättningen och som AU 1976/77:22 10 enkonsekvens föreslås därför i proposilionen 1976/77:99 atl anslaget Åtgärderför invandrare skall minskas med . i förhållande lill budgetpropositionen. Utskottetredovisar i yttrandet AU 1976/77:1 y lill konstilutionsutskotlet sininställning till förslaget i propositionen 99 och de i anslutning lill dennaväckta motionerna såvitt angår invandrartidningar. Informationsverksamhetenhar inriktats främsi på information lill invandrarna om svensktsamhällsliv, bl. a. i form av omfattande informationsmaterial som tagits frami samråd med vissa centrala myndigheter, s. k. invandrarpaket. Propositionensförslag innebär en uppräkning av anslagsposten med . lill 1,3 milj.kr. Det förutsätts atl information inom ramen för tilldelade medel även utgårtill svenskarna om invandrarna. Utskottettillstyrker den av regeringen föreslagna uppräkningen av medlen lillinformationsverksamheten. Utskottetåterkommer i följande avsnilt till frågan om bidrag lill informationsverksamhetom svenskundervisning för invandrare. Lagregler om rätt för invandrare till undervisningi svenska finns . Vid riksdag (prop. 100, InU27) aniogs lagen om rätt lill ledighet och lön vid dellagande isvenskundervisning för invandrare (SFS 1972:650). Lagen trädde i kraft den 1juli 1973 och var till en början tillämplig på invandrare som börjat sin förstaanställning här i landet efter utgången av . Invandrare som anlänt tillriket efter den lidpunkten fick rätt lill ledighet från arbetet och lön för atldelta i svenskundervisning i . Rätten till ledighet kan begränsasgenom avtal, och undervisningen föriäggs i så fall till fritid. Oavsett omundervisningen bedrivs under arbetstid eller ej, har invandrare rätt till lönunder tid undervisning pågår. Genom ändring av (prop. 43, InU 15) gjordes lagen, med vissa avvikelser, tillämplig ävenpå invandrare som före tagit anställning här i landet. Deskall beroende på förkunskaper beredas ledighet med rätt lill lön under 160eller . Vidare har lagen genom ändring av riksdag (prop. 31,InU 8) gjorts tillämplig på utländska sjömän på svenskt fartyg i utrikes fart.Efter gäller lagen även den som har blivit svensk medborgare,sedan han har påbörjat undervisning som avses i lagen (prop. 1975/76:177, InU1975/76:41). Enligt lagändringen skulle svenskundervisningen på betaldtid för invandrare, som börjat arbeta här , vara genomförd före den1 . Arbelsgivare skulle därför erbjuda sådana invandrare ledighet föratt möjliggöra att utbildningen var genomförd . 1 sambandmed behandlingen av propositionen 1975/76:177 fiyttades tidpunkten lill den 1juli 1979. 1 molionen 229 av m. fl. (vpk) föreslås översyn avsvensk- AU 1976/77:22 11 undervisningslageni olika hänseenden. Samtliga yrkanden utom ett har behandlats av riksdagentidigare och därvid avslagits. 1lagen föreskrivs atl arbetsgivaren så snart det kan ske skall upplysanyanställd arbetstagare om hans rättigheter enligt lagen. Vidare skall arbetsgivareninom från anställningens början bereda arbetstagaren möjlighet tillledighet för alt påbörja undervisningen. Motionärerna begär en skärpning avdessa regler, eftersom de anser all reglerna ger företag möjlighet atl smitaifrån sill ansvar genom all korttidsanslälla invandrare. Nyanställd invandrarebör enligt molionen vid anställningens början informeras om sinarättigheter och ha rätt till språkundervisning med full lönunder arbetstid. Utskoiteianser i likhet med tidigare alt del inle finns skäl atl ändra de berördareglerna. Del bör också erinras om alt arbelsgivare ådrar sigskadeståndsskyldighet om han inte fullgör sina åligganden enligt lagen. Medhänvisning härtill och då del finns anledning räkna med all de fackligaorganisationerna bevakar sina medlemmars intressen i förevarande sammanhangavstyrker utskottet motionen i denna del. Ivpk-motionen vill man också upphäva begränsningen av undervisningen till 160limmar för invandrare som har vissa förkunskaper. Utskottetvill erinra om att de invandrare som avses i molionen har vislats i landetlängre eller kortare lid före utgången av . Med hänsyn lill atl dessainvandrare, som således bott i landet , kunnat erhållaavgiftsfri undervisning i svenska, bl. a. genom studieförbundens kursverksamhet,måste det enligt utskottets mening vara rimligt alt invandrarnas rätt tillledighet och lön är differentierad på del sätt som anges i lagen. Som utskottettidigare uttalat aren begränsning av rätten lill ledighet särskilt motiverad omarbetstagaren före lagens ikraftträdande i en tidigare anställning åtnjutitledighet och lön för att delta i undervisning. På grund av det anfördaavstyrker utskottet motionen i förevarande del. Rättenlill ledighet för svenskundervisning gäller enligt lagen under ordinariearbetstid. Genom överenskommelse kan denna rätt begränsas och undervisningenhelt eller delvis föriäggas lill fritid. Ett sådant arrangemang rubbar inle somtidigare sagts arbetstagarens rätt lill lön . 1vpk-motionen föreslås atl möjligheten lill föriäggning av undervisningen tillfritid skall utgå. Detfinns anledning anta atl möjligheten till förläggning av undervisning lillicke-arbelslid utnyttjas restriktivt.