bet · G001UU16 · 1976-12-31 00:00:00 — Försin beredning av nedrustningsfrågorna och för ett pådrivande och konstruktivtagerande vid de internationella förhandlingarna är nedrustningsdelegationenoch beroende ej blott av den sakkunskap som finnsföreträdd inom deras egen krets utan även av hög-kvalificerade utredningar ochforskningsresultat från utomstående exf)ertis. Det kan gälla militärtekniskafrågor inom områden som kärnvapen, biologisk och kemisk krigföring,satellitspaning, seismologisk övervakning av kärnladdningsprov och utsläpp avradioaktivitet i samband därmed, jämförande studier av militärbudgetar,utredningar i samhällsvetenskapliga frågor med anknytning tillnedrustningsproblemaliken m. m. Försådana särskilda forsknings- och utredningsuppgifter, vilka tjänar som underiagför berednings- och förhandlingsarbetet, har nedrustningsdelegationen tillgångdels till de teknisk-vetenskapliga utredningar m. m. som på dess uppdrag utförsav () och som förevarande anslag (E 5) avser,dels till utredningar på andra och företrädesvis samhällsvetenskapliga områdensom bekostas med högst hälften av det reservationsanslag om . förKommittéer m. m. (A 8) som redovisats ovan under punkten 2. Härtillkommer att nedrustningsdelegationen givetvis kan dra nytta av de utredningaroch forskningsresultat som publiceras av internationellafredsforskningsinstitul (Jfr ovan under punkten 10) och andra svenska ellerinternationella institutioner med motsvarande inriktning. 1 sistnämnda fall rördet sig dock om allmänt tillgängligt forsknings- och utredningsmaterial varsframställning på intet sätt påverkas av nedrustningsdelegationens speciellabehov. Imotionen 1056 föreslås en höjning med . av det av regeringen förnästa budgetär beräknade beloppet för förevarande anslag som avser forskningoch utredningar genom FOA:s försorg för UD:s räkning. Närmast åsyftas därmedden del av FOA-verksamheten som gäller de teknisk-ve- UU 1976/77:16 12 tenskapligautredningarna för nedrustningsdelegationens behov. Denav motionärerna begärda anslagshöjningen motsvarar i stort sett den reduktionav anslagsäskandet för detta ändamål som bedömts nödvändig ibudgetbehandlingen. Utskottet konstaterar alt det belopp som står till förfogandeunder innevarande budgetär för teknisk-vetenskapliga FOA-utred-ningar uppgårtill . och alt för nästa budgetär en höjning med 193 000 kr.beräknats härför, dvs. en ökning med . Den av regeringen föreslagnaökningen bör medge en inte ringa förstärkning av utredningskapaciteten, ävenmed beaktande av de särskilda krav som kommer att ställas på de svenskainsatserna i samband med nästa års extra generalförsamling inom FN förnedrustningsfrågor. Mot denna bakgrundavstyrks motionen 1056 i denna del. Vad beträffar samma motions andra yrkande, om sådanlångsiktig förstärkning av nedrustningsdelegationens utredningsresurser altSverige även i fortsättningen kan spela en framträdande roll vid deinternationella förhandlingarna, utgår utskottet ifrån att regeringen iförberedelsearbetet budgetproposition noga prövar och beaktar deeventuella ytterligare förstärkningsbehov som då kan göra sig gällande.Självfallet bör inte släppa av på ambitionerna att också ifortsättningen spela en aktiv och ledande roll i det internationellanedrustningsarbetet. Beredningsresurserna torde fä anpassas därefter. Ifrågavarandeyrkande i motionen 1056 torde därmed få anses besvarat. Utskottetvill göra motsvarande konstaterande vad beträffar de yrkanden i motionen 1060vari talas dels om behovet av en förstärkning av de administrativa resursernaför beredning av de svenska insatserna i nedrustningsförhandlingarna, dels ombehovet av vidgade möjligheter att lägga ut forskningsuppdrag hos friaforskare. Även de båda sistnämnda yrkandena torde således fä anses besvarademed vad utskottet förut anfört. I motionen 1060 yrkas vidare pä utredning ochförslag från regeringen i syfte att %x%\l'Ax\.ä. folkrörelsernas kontakter mednedrustningsförhandlingarna. Det är tänkbart, heter det i motionen, att enlämplig form för sådana kontakter kunde vara skapandet av ett nedrustningsråd,med uppgift bl. a. att utgöra en referensgrupp åt den svenskanedrustningsdelegationen. Till ett sådant råd borde folkrörelserna inbjudas attnominera representanter, varjämte de för nedrustningsinsatserna ansvarigasjälvfallet borde ingå, framhåller motionärerna. Somtidigare omnämnts, finns inom en chefstjänsteman medambassadörs ställning som har till särskild uppgift att svara för kontakter medinternationella och svenska icke-statliga organisationer, vars verksamhet haranknytning till olika områden av FN:s arbete, däriblandnedrustningssträvandena. Andra sådana organisationer sysslar med mänskligarättighetsfrägor, miljö- och resursfrågor, bistånds- och utvecklingsfrågor m.m. Den särskilda befattningen inom departementet för dessa kontakter medfrivilligorganisationerna har funnits , och dess in- UU 1976/77:16 13 nehavareingår också i den svenska nedrustningsdelegationen som sakkunnig. Sedanbefattningen inrättades har ett antal svenska fredsorganisationer ochfolkrörelser delgivits sammanfattningar av de viktigare nedrustningsfrågornasbehandling i FN och anmodats inkomma med sina synpunkter på vad den svenskaFN-delegationen fortsättningsvis bör verka för. Inkomna svar har därefterdryftats inom nedrustningsdelegaiionen. Hösten1976 inleddes ett motsvarande delgivnings-och samrådsförfarande beträffandearbetet inom () i , om konferensen rörandekrigets lagar etc. Vidarehar ett fiertal sammanträffanden ordnats mellan företrädare för intresseradeorganisationer och ordföranden i nedrustningsdelegationen och med andraUD-tjänslemän som handlägger nedrustningsfrågor. År1975 inbjöds på försök en representant för fredsråd,som utgör samarbetsorgan för ett antal svenska fredsrörelser, att somobservatör närvara vid nedrustningsfrågornas behandling under FN:sgeneralförsamling. Motsvarande arrangemang gjordes i samband med generalförsamling. Deanförda exemplen visar att folkrörelsernas kontakter med nedrustningsarbetetunder senare år fått en allt större omfattning. Enligt utskottets mening ärdetta en naturiig och glädjande utveckling. Därest behov skulle föreligga avatt ytterligare förbättra eller bygga ut dessa kontakter, torde detta framkommai anslutning till arbetet inom nedrustningsdelegationen. Någon särskildutredning därom torde därför inte erfordras. Det nu aktuella yrkandet imotionen 1060 torde därmed fä anses besvarat. I motionen 672 föreslås ett uttalande frånriksdagens sida att den internationella kapprustningen med alla medel måstehejdas samt att hos regeringen hemställer om åtgärder och initiativ iFN och andra internationella organ för att stoppa kapprustningen, särskilt påkärnvapenområdet. Yrkandenai fråga är mycket allmänt hållna och efterlyser dessutom åtgärder på ettområde som i högsta grad redan uppmärksammas från svensk sida. Delär allom bekant att och svenska förhandlare länge spelat enframträdande och pådrivande roll vid FN:s nedrustningsförhandlingar och-debatter. Detta har ett starkt stöd i riksdag. Av stor betydelse hari detta sammanhang också varit det forsknings- och utredningsmaterial somframtagits av i verksamma forskare och vetenskapsmän. Likvälmåste erkännas att möjligheter att påverka stormakternas agerande pådetta område givetvis är begränsade. Framgång på nedrustningsområdet hängerytterst på det mått av ömsesidigt förtroende eller avspänning som kan nåsmellan stor- eller supermakterna. Omsambandet mellan nedrustning och avspänning erinrade den dåvarande svenskestatsministern i sitt anförande vid avslutningen i Hel- UU 1976/77:16 14 singforsden av konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK): Om vi menar allvar när vi talar om ett politisktavspänningsklimal, då bör vi också ägna ökat intresse åt de möjligheter somjust detta läge kan erbjuda till verklig nedrustning. är detuppenbart att om den politiska avspänningsprocessen skall bli bestående ochfördjupas, den måste stödjas av åtgärder som syftar till en minskning av deslående styrkorna och överhuvud en begynnande nedrustning. Sverigehar under förhandlingarna envist pekat pä detta ömsesidiga samband. 1 sitt anförande på den23 februari i är gav utrikesminister uttryck för liknandetankegångar: Vi måste fortsätta att sträva efter framsteg på deolika områden som omfattas av rekommendationerna i ESK:s slutdokument. Vi, fårdock inte glömma att det på är svårt att tänka sig att avspänningenskall kunna fördjupas om den inte följs upp och kompletteras genom konkretaåtgärder på del militära området. Det var också mot denna bakgrund somförhandlingar om ömsesidiga styrkereduktioner mellan militärblocken påbörjadesi medan säkerhetskonferensen ännu pågick. Menresultaten har låtit vänta på sig. Ingen konkret nedrustningsåtgärd harvidtagits. Tvärtom har eldkraft, rörtighet och styrka hos blockens militäraförband ökat. Det blir därför alltmer angeläget att parterna i Wienförhandlingarnaenas om konkreta nedrustningsåtgärder som i ESK-doku-menlets anda bidrar tillalt fördjupa säkerheten och samarbetet i hela . Under en följd av år har vårt land enständigtuppfordrat de båda supermakterna och att ta de förstanödvändiga stegen mot verklig nedrustning och därmed göra det möjligt för andrastater att ta motsvarande steg. De hittillsvarande s. k.SALT-överenskommelserna må ha bidragit till avspänning och i någon män minskatfaran för kärnvapenkrig, men de kan däremot inte sägas ha inneburit steg motnedrustning i egentlig bemärkelse. Tvärtom har de, såsom fierfaldiga gångerpåtalats från svensk sida, betytt att kärnvapenarsenalerna konsoliderats på denhögsta nivån någonsin, som de medgett en fortsalt ökning av vapnensslagkraft och effektivitet. Uttalandensom gjorts i samband med presidentskiftet i har ingettförhoppningar om en sådan vändning i SALT-förhandlingarna att vissa steg motgenuin nedrustning sent omsider skall kunna tas. Ävenom en avgörande del av de förhandlingar som syftar till nedrustning elleråtminstone en begränsning av rustningarna förs bilateralt mellan de bådasupermakterna (SALT) eller mellan de båda stora militärallianserna (MBFR),måste nedruslningsarbelet inom FN:s ram tillmätas den allra största betydelse.Dess betydelse ligger icke minst pä det opinionsbildande området, varigenom ettsamfällt poliiiskt-moraliskt tryck utövas pä de länder som främst är ansvarigaför den fortsatta kapprustningen. För etl framgångsrikt nedrustningsarbeteräcker det dock inte med ett opinionstryck. UU 1976/77:16 15 förframsteg kan i många fall vara de tekniska lösningar på kompliceradenedrustningsproblem och det vetenskapliga utredningsmaterial som läggs fram avbl. Till de mest kända exemplen härvidlag hör de av Sverigeutvecklade metoderna för seismisk övervakning av kärnvapenprov. Undersenare år har vid nedrustningsförhandlingarna ej minst koncentrerat sigpå att få till stånd en förstärkning av FN:s roll på nedrustningsområdet samtatt få till stånd ett internationellt avtal om fullständigt stopp förkärnladdningsprov och ett avtal om förbud för kemiska vapen. Likaså har Sverigelagt ner stora ansträngningar på att vidga anslutningen till avtalet omicke-spridning av kärnvapen (NPT-fördraget) och att få alla civilakärnenergiprogram ställda under internationell (IAEA-) kontroll i syfte atthindra att klyvbart material används för att framställa kärnladdningar. a. verkat för ökad öppenhet i fråga om staternas redovisningav utgifter för militära ändamål. Sverigespelade en synneriigen aktiv roll vid den konferens för granskning avicke-spridningsfördragets efterlevnad, som ägde rum i , ochbidrog starkt till aU denna kunde avslutas med ett antal enhälligt antagna rekommendationer,trots att mycket stora meningsskiljakiigheter därvid förekom mellankärnvapenstater och icke-kärnvapenstater. Sverigebeklädde även ordförandeposten i den kommitté för översyn av FN:s befattningmed nedrustningsfrågorna som tillsattes vid generalförsamling och somredovisade sina förslag vid generalförsamling. Bakgrunden tillöversynen var konstaterandet att FN:s insatser inom nedrustningsområdethittills varit klart otillfredsställande och att FN:s roll i detta sammanhang,som bör vara ett av organisationens mest betydelsefulla, måste stärkas.Översynskommitténs rekommendationer antogs enhälligt och har bl. a. redan hafttill följd en förstärkning av FN:s sekretariatsresurser för nedrustningsfrågor(jfr ovan vid punkten 10 angående )och därmed en ökning av FN:sinformations-och utredningskapacitet härvidlag. Vidden senaste generalförsamlingen var vidare huvudförslags-ställare resolution om förbud för särskilt grymma vapen, en resolution om reduktionav militärbudgetar och en resolution om förverkligande av slutsatserna från denförsta granskningskonferensen mellan parterna till icke-spridningsavtalet.Sverige var vid samma tillfälle medförslagsstallare till flera andra nedrustningsresolutioner,bl. a. om förbud för kemiska vapen, om ett provstoppsavtal och om ett beslutatt sammankalla den extra generalförsamling som helt skallägnas åt nedrustningsfrågor. () återupptog sitt arbete iGeneve, krävdes frän svensk sida omedelbara internationella förhandlingar omett fullständigt stopp för alla kärnvapenprov. Ett svenskt utkast tillinternationellt provstoppsavtal har framlagts . Från svensk sida harframhållits att man måste ta fasta på de uttalanden som på senare lid gjorts avföreträdare för såväl som och som tyder på UU 1976/77:16 16 ettökat mått av politisk vilja att nå fram till ett fullständigt provstopp. Manborde inrikta sig på att få till stånd ett fördrag i så god tid att det kundeundertecknas före den särskilda sessionen med omnedrustning . Med del anförda tordemotionen 672 få anses besvarad. 1. att anser motionen 1976/77:672 besvaradmed vad utskottet anfört, 2. att anser motionerna 1976/77:1056 och1976/77:1060, båda såvitt avser långsiktig förstärkning av nedrustningsdelegationensadministrativa samt forsknings- och utredningsresurser, besvarade med vadutskottet anfört, 3. att anser motionen 1976/77:1060, såvittavser folkrörelsernas kontakter med nedrustningsförhandlingarna, besvarad medvad utskottet anfört, 4. att med bifall till propositionen1976/77:100 samt med avslag pä motionen 1976/77:1056, såvitt avser medelsanvisning,till Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll för budgetåret\911ll% anvisar ett förslagsanslag av . Inköp,uppförande och iständsättande av fastigheter för utrikesrepre sentationen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkten 11:5) och hemställer att till Inköp, uppförande ochiståndsätlande av fastigheter för utrikesrepresentationen för budgetåret\911/19> anvisar ett investeringsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens för slag (punkten IV: 1) och hemställer att till lånefondför budgetåret \9n/18 anvisar ett investeringsanslag av . UU 1976/77:16 17 Näiyarandevid ärendets slutbehandling: (), (), herrförste vice talmannen (), (), iKristianstad (c), herrar (), (), (), fruar Jonäng (c),(), herrar i (s), (), (),herrar Wirmark (fp) och i (s). 1. vidpunkten 4 (Övriga internationella organisationer m. av (), herrar (), (), (), i (s), () och i (s) som anser att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "Utskottettillstyrker" och slutar med "med nedrustningsdelegationen" bort ha följandelydelse: Avföredragningar inför utskottet har vidare framgått att denna anslagspost, meddet innehåll som årets proposition givit den, tangerar flera andra statligaverksamheter. Utskottet anser att det stöd som avser internationellaforsknings- och studiegrupper, med anknytning till och derasproblem, bör utgå först efter samråd med u-landsforskningsberedningen (SAREC).Därmed undviks svårkontrollerade dubbleringar och garanteras att deallmänna riktlinjer som gäller för de svenska anslagen till u-landsforskningenfullföljs. Anslag till internationella forsknings- och studiegrupper med ihuvudsak säkerhetspolitisk inriktning bör utgå efter samråd mednedrustningsdelegationen. Ipropositionen föreslås vidare att ekonomiskt stöd skall kunna utgå tillinternationella icke-statliga organisationer, vilka bedriver verksamhet i anslutningtill FN-möten. Enligt vad utskottet inhämtat torde dessa i flertalet fall haanknytning till skyddet av mänskliga rättigheter i olika delar av väriden.Utskottet anser att anslag till internationella icke-statliga organisationer -som i propositionen benämns "internationella folkrörelser" - endastbör beviljas över sådana svenska medlemsorganisationer som har anknytning tilldessa internationella sammanslutningar. Genom ett sådant tillvägagångssätt -vilket utskottet finner synnerligen angeläget - undviks icke önskvärdabindningar mellan internationella organisationer av detta slag och devärderingar som bär upp den politik. Detta innebär också enbättre insyn i dessa anslagsfrågor som en önskvärd anknytning tillsvenska frivilligorganisalioneroch folkrörelser åsiadkommes. 2. vidpunkten 9 (Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespo litiska frågor) av (), herrar (). (), (), i (s), () och i (s) som anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Genom UU 1976/77:16 18 översynen"och slutar med "utskottet anfört" bort ha följande lydelse: Enöversyn av bidragsgivningen till organisationer som förmedlar utrikespolitiskinformation m. m. är mycket angelägen. Översynen bör påbörjas och ske inära kontakt med de berörda organisationerna. Representanter från olikapartier bör redan från början medverka i arbetet. 1avvaktan på resultatet av översynen bör bidragen utgå pä samma sätt somhittills. Bidragen till fredsrörelsen bör dock räknas upp till en högre nivå änregeringen föreslår. Defrivilliga fredsorganisationerna ochSvenska sektionen av internationella och frihetföreslås av regeringen få en anslagsökning på . Av de under E3 upptagna organisationerna skulle alltså den folkrörelseanknutna fredsrörelsenfå de i särklass minsta påslagen - vare sig man räknar i kronor eller iprocent. Riksdagenbör besluta att höja anslaget till Svenska freds- och skiljedomsföreningenfrån nuvarande . och anslaget till Svenska sektionenav internationella och frihet från nuvarande 27 000kr. Motionen 1061 tillstyrks sålunda i denna del. I förhällandetill propositionens förslag innebär detta en anslagshöjning med . dels att utskottets hemställan i momentet 1 bort haföljande lydelse: 1. att med anledning av propositionen 1976/77:100och med bifall till motionen 1976/77:1061, såvitt avser bidrag till samt Svenska sektionen av och frihet, till Informaiion om mellanfolkligtsamarbete och utrikespolitiska frågor för /78 anvisar ett anslagav . 3.vid punkten 10 (Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut)av (), herrar (). (), (),i (s), ()och i (s)som anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 8 sombörjar med "har" och slutar med "utskottetanfört" bort ha följande lydelse: Ävenom dessa överhängande problem uppmärksammas och SIPRLs huvudfunktioner päforsknings- och informationsområdet pä blir tryggade finns delstarka skäl att medge den förstärkning av SIPRLs resurser för forskning ochupplysning i nedrustningsfrågorna som ett bifall till institutetsanslagsframställning innebär. Efterfråganpå det material som publicerar kan förväntas öka inför den av FN hösten1976 beslutade extra generalförsamlingen om nedrustning UU 1976/77:16 19 Den aviserade förstärkningen uv den del av som ägnarsig ål nedrustningsfrågor ändrar inte på del förhållandet. Päsenare är har nedrustningsdiskussionen inom FN:s ram breddats till nya områden.Vid sidan av nedrustningskommittén i har tillkommit fiera nyaförhandlingsfora. Detär uppenbart att med en anslagsram som i huvudsak endast skrivits upptill följd av pris- och löneutvecklingen haft svårt att anpassa sig till ensnabbt svällande ärendeflod. har på grund av brist på medeltvingats göra vissa inskränkningar i sin verksamhet. Man har inte kunnat deltai internationella konferenser, symposier och andra slag av expertmöten i denutsträckning som hade varit önskvärt. Manhar fått inskränka på utgivningen av olika publikationer. Utgivningen av mera lättillgängliga småskrifter i ämnen inom SIPRLsforskningsområde, vilka man börjat utge pä olika språk, har likaså fått drasner. Det är också otillfredsställande att forskartjänster fält hållas vakantapå grund av brist på medel. Medhänvisning härtill tillstyrker utskottet anslagsyrkandet i motionen 1055, medanyrkandet i samma motion om framtida förstärkningar av SlPRfs resurser förforskning och upplysning torde få anses besvarat med vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan i momentet 1 bort haföljande lydelse: 1. att med anledning av propositionen 1976/77:100och med bifall till motionen 1976/77:1055, såvitt avser medelsanvisning, tillBidrag till internationella /78 anvisar ett reservationsanslag av . 4.vid punkten II (Vissa åtgärder för ruslningsbegränsning ochkontroll m. av (), herrar (). (),(), i (s), () och iGöteborg (s) som anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 12som börjar med "Den av" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse: Denav motionärerna begärda anslagshöjningen motsvarar i stort sett den reduktionav anslagsäskandet för detta ändamål som skett vid budgetbehandlingen. Deökade arbetsuppgifter nedrustningsdelegaiionen ställs inför under nästabudgetär gör det enligt utskottets mening motiverat att höja anslagen tillteknisk-vetenskapliga utredningar med . utöver vad som föreslås ipropositionen. Det är av utrikespolitisk betydelse alt vid nedrustningsförhandlingarnakan behälla sin position som det alliansfria land som förfogar över den störstamilitärtekniska forskningskompetensen. UU 1976/77:16 20 svenskainitiativ i substansfrågor kräver även på kort sikt en ökad utredningskapacitet.De forskare som varit knutna till nedrustningsdelegationen har på senare årtyvärr tvingats arbeta pä ad hoc-basis för att nödtorftigt klara den svällandemängden löpande ärenden. De särskilda krav som kommer att ställas på desvenska insatserna i samband med FN:s extra generalförsamling förnedrustningsfrågor gör det ytterligare motiverat att förslärka deredan hårt ansträngda utredningsresurserna. Mot denna bakgrund tillstyrksmotionen 1056 i denna del. dels att utskottets hemställan i momentet 4 bort haföljande lydelse: 4. all med anledning av propositionen 1976/77:100och med bifall till motionen 1976/77:1056, såvitt avser medelsanvisning, tillVissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll för /78anvisar etl förslagsanslag av . GOTAB 53421 Slockholm 1977