bet · G001AU21 · 1976-12-31 00:00:00 — Härtill kommerförstärkta insatser med traditionella medel som beredskapsarbeten, statliga ochkommunala industribeslällning-ar, arbetsmarknadsutbildning m. m. Utskottetkommer i följande avsnitt att närmare redovisa ovanstående och andra förslagsom läggs fram i budgetpropositionen och propositionen 1976/77: 65 omtillfällig höjning av bidrag till företagsutbildning i vissa fall, m. m.Förslagen är sammantagna ett uttryck för en fortsatt hög ambitionsnivå inomarbetsmarknadspolitiken som i sina väsentliga delar sedan åtskilliga åromfattats av en bred majoritet i . Somtidigare sagts innehåller även vpk-motionen 67 förslag om riktlinjer för en nysysselsättningspolitik. Motionen upptar bl. a. ett åtgärdsprogram som man villatt statsmakterna skall lägga till grund för en ny sysselsättningspolitik.Riksdagen avslog en motion med samma syfte som den förevarandemed motivering att en socialistisk planekonomi inte var den rätta metoden attlösa sysselsättningsfrågorna. Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker således den förevarande motionen. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader m. m. budget är indelad i tioprogram. Av programmen gäller ett åtgärder för flyktingar, etttotalförsvarsverksamhet och ett tredje regionalpolitiska stödåtgärder. Dessaprogram behandlas i andra betänkanden. Övriga sju program redovisas i denföljande framställningen. programbudget skall förvaltningskostnaderna belasta varje program. Liksomtidigare särredovisas arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader i ettsammanhang vid sidan av andra yrkanden under programmen. Avnedanstående sammanställning framgår att kostnaderna för nästa budgetår uppgårtill i runt tal 545 milj. kr. Dessa kostnader avser i huvudsak lönekostnaderoch andra omkostnader för personalen vid AMS, länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingen samt kostnader för lokaler och automatisk databehandling(ADB). Somanges i sammanställningen föreslås för nästa budgetår en förstärkning avarbetsmarknadsverkets personal med 240 tjänster. I propositionen förutsättsatt huvuddelen av ökningen kommer den egendiga platsförmedlingen till godovarvid särskild vikt bör läggas vid förmedlingsinsatser för ungdom ochnylilllrädande kvinnor. Resursförstärkningen motiveras även med den avriksdagen (prop. 1975/76: 84, InU 28, rskr 222) beslutade upprustningen avarbetsförmedlingen för kultur- AU 1976/77: 21 Beräknadändring 1977/78 Handläggandepersonal Övrig personal' a) Datasystemoch terminaler m. m. b) Rationaliseringsundersök ningar 350 000 c) Bearbetningav statistiskt a) AMS 13 500 000 ocharbetsförmedlingen 58 000 000 Sjukvård I 070 000 Kapitalkostnader 2 150 000 -t-207 -h268 + 56 460 000 6 000 + 1 500 000 + 1 600 000 + 6 500 000 + 425 000 + 100 000 + 175 000 +10 000 000 + 430 000 + 90 000 + 710 000 + 32 760 000 + 2 004 000 + 600 000 + 1 250 000 + 2 500000 + 44 284 000 ' Inkl. byråassistenter och assistenter. arbetare samt av ökat personalbehov till följd av denökade användningen av ADB i förmedlingsarbetet. Frågan om personalförstärkningens omfattning tas upp imotionen 543 av m. fl. (s). Motionärerna anser att den föreslagna ökningenmed 240 tjänster i realiteten är mindre eftersom AMS redanunder innevarande budgetår fått medel för att tidigarclägganyanställning av 100 aspiranter. Slutsatsen enligt motionärerna blir att irealiteten 140 tjänster tillkommer för nästa budgetår. Detta innebär enuppbromsning i utbyggnadstakten av arbetsförmedlingen. Motionärerna föreslår att arbetsförmedlingen förstärks med60 tjänster utöver regeringens förslag. Kostnaden för detta förslag har beräknatstill 4,5 milj. kr. Personalförstärkningarna bör sättas in med andratyper av åtgärder för att göra förmedlingen effektivare. En möjlighet är attsätta in hela ökningen i tvåtre län, i vilka man inför obligatoriskplatsanmälan och försök med sökning med hjälp av ADB. Genom en sådaneffektivisering av förmedlingen bör ökade insatser kunna göras för ungdomar,handikappade och andra med speciella krav på förmedlingsinsatser.Erfarenheterna av en samlad insats bör kunna vara av stort värde för framtidabeslut om arbetsförmed- AU1976/77: 21 Det bör ankomma på regeringen att efterförslag från AMS närmare besluta om uppläggningen av en sådan utvidgning avförmedlingsinsatserna, slutar motionärerna. Enligt utskottets mening kan skäl i och för sig anförasför den ytterligare personalförstärkning till arbetsförmedUngen som föreslås imotionen. En sådan förstärkning måste emellertid vägas mot andra angelägnaönskemål i budgeten. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett atl föreslånågon ändring i regeringens förslag beträffande antalet tjänster. Utskottet harsvårt att förstå motionärernas inställning i frågan om att vissa tjänster fåtttillsättas före budgetårets ingång. En sådan åtgärd medför att personal kanvara inskolad på vissa arbetsuppgifter tidigare än vad eljest skulle varafallet och innebär alltså en reell resursförstärkning. Denna metod har f. ö.tillämpats även tidigare. När det gäller fördelningen av tjänsterna får detankomma på AMS att göra närmare avvägningar. Styrelsen är oförhindrad altpröva uppslag av den typ som förs fram i motionen. Med hänsyn till det anfördabiträder utskottet propositionen på denna punkt och avstyrker motionsförslaget. Utskottet har inte heller i övrigt någon erinran motpropositionens beräkning av arbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader. Som framgår av följande sammanställning finansierar anslaget programmetArbetsmarknadsinformation samt de under programmet Yrkesmässig och geografiskrörlighet upptagna delprogrammen Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. Programmet Yrkesmässig ochgeografisk rörlighet Inlösen avegnahem m. m. Beräknad ändring 1977/78 + 97 773 000 + 60 548 000 + 46 200 000 531 457 000" + 144 073 000 ' Inberäknat förvaltningskostnader. * Exkl.förvaltningskostnader för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning. I propositionen föreslås underpunkten B 1 (s. 4481) att skall 1. godkänna ipropositionen förordade ändringar av grunderna för flyttningsbidrag, atttillämpas fr. o. m. , 2. tillArbetsmarknadsservice för /78 anvisa ett förslagsanslag av . AU1976/77: 21 17 Medelsbehovet under programmetArbetsmarknadsinformation avser huvudsakligen programmets andel av de förprogrammen gemensamma förvaltningskostnaderna. Förvaltningskostnaderna bestårtill övervägande delen av löner och andra kostnader för arbetsförmedlingen. En av posterna i programmet avser psykologiskakonsultinsatser i förmedhngsarbetet. I propositionen beräknas oförändrat 24,2milj. för detta ändamål. I motionen 404 av () och iKarislad (s) begärs en förstärkning av resurserna för de psykologiskakonsultinsatserna. Motionärerna hänvisar lill det stora behovet av dessatjänster, bl. a. i arbetet på alt hjälpa kvinnorna ut på arbetsmarknaden. Depågående försöken med vägledningsgrupper på arbetsförmedlingen får enligt motionärernaen mindre omfattning eller tvingas helt att upphöra om inte ytterligare medeltillförs. Motionärerna föreslår dock inte att ytterligare medel skall anvisasunder anslaget. Behovet av psykologisk expertis i arbetsförmedlingenbehandlas i betänkandet Yrkesinriktad rehabilitering (SOU 1976: 38). Deltaförslag övervägs f. n. i regeringens kansli. Med hänvisning därtill avstyrkerutskottet motionen 404. Försök med allmän platsanmälan påbörjades underinnevarande budgetår i och i enlighet med beslut(prop. 1975/76: 84, InU 28, rskr. I propositionen anmäls nu att försöketmed allmän plalsanmälan bör utökas till att omfatta även . I molionen 1275 begär herrar () och Hovhammar(m) en utvärdering av verksamheten med allmän platsanmälan innan försöketutvidgas. En sådan utvärdering bör kunna fastställa om nyttan av verksamhetenär tillräcklig för att motivera den enligt motionärerna dryga kostnaden. Försöket med allmän plalsanmälan skall enligt riksdagensbeslut utvärderas fortlöpande och resultaten läggas lill grund för bedömning avi vilken takt och form en utbyggnad lämpligen bör ske. Inom arbetsmarknadsverketpågår f. n. en utvärdering av hittillsvarande erfarenheter av verksamheten.Redovisning kan väntas . Enligt vad utskottet inhämtat tyder detpreliminära resultatet på att antalet ledigan-mälda platser har ökat väsentligti försökslänen . Vad pågående utvärdering beträffarutgår utskottet från atl den även inbegriper ekonomiska konsekvenser avverksamheten. Delta arbele bör kunna slutföras innan frågan om ytterligareutvidgning av verksamheten aktualiseras. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionen 1275. I propositionen anmäls att dagliga plalslistor somframställs med ADB kommer att ha införts för alla län vid utgången av nästabudgetår. 2 1976/77. AU1976/77: 21 18 Under innevarande budgetår påbörjasförsök vid sex kontor med ADB-system för sökning av lediga platser. Systemetskall också kunna användas för sammankoppling (matchning) av registrerade dataom arbetssökande och uppgifter om lediga platser. Försöket bör enligt planen nästa budgetår bli utökat tillatl omfatta tolv kontor. Departementschefen framhåller dock att det ännu är förtidigt att avgöra om det aktuella systemet skall införas som ett reguljärtinslag i förmedlingsarbetet. Han anmäler sin avsikt atl ge AMS i uppdrag altunder lämna förslag om den fortsatta användningen av ADB iförmedlingsarbelel. För /78 beräknas ett medelsbehov på 68,3milj. för ADB i förmedlingsarbetet, vilket innebär en ökning med 25,8 milj.kr. Utskottet tillstyrker för sin del vad i propositionenanförts beträffande ADB i förmedlingsarbetet. I propositionen framhålls vidare att försöken medspeciella insatser för kvinnliga sökande samt för ungdomar gett en radvärdefulla erfarenheter. Departementschefen säger att det är viktigt att dessaerfareri heter tas till vara och läggs till grund för de särskilda insatser somäven behövs i den reguljära förmedlingsverksamheten för dessa bådagrupper av arbetssökande. Försöken som sådana får nu enligt propositionen ansesvara avslutade. Det skall åligga AMS att avgöra i vad mån framtida särskildainsatser i förmedlingsverksamheten på vissa orter skall helt eller delvisankomma på för ändamålet särskilt avdelad personal. har försök pågått med 100 arbetsförmedlaresärskilt avdelade för kvinnliga arbetssökande. Försöksverksamheten skulleenligt det ursprungliga beslutet pågå . I motionen 543 av m. fl. (s) efterlyses nu enredovisning från regeringen av vilka positiva erfarenheter som vunnits genomförsöksverksamheten. Beslut om att verksamheten skall anses vara avslutad börenligt motionen inte fattas innan en sådan utvärdering skett. Förslag i fråganbör enligt motionen föreläggas senast i tilläggsbudget III. Utskottet utgår från att utfallet av försöksverksamhetenkommer att redovisas. En utvärdering pågår f. n. inom arbetsmarknadsverket. Utskottethar emellertid inte något att erinra mot att tjänsterna ingår i den reguljäraförmedlingsorganisationen. Detta förutsattes redan vid tjänsternas inrättande.Som framgår av den gjorda redovisningen av propositionens förslag kommersjälvfallet särskilda insatser för kvinnor och ungdomar att göras även ifortsättningen, även om försöksverksamheten som sådan nu upphör. Möjligheternatill sådana speciella insatser ökar med den i propositionen föreslagnapersonalförstärkningen lill arbetsmarknadsverket som är avsedd att i förstahand hjälpa nyssnämn- AU1976/77: 21 19 da grupper nylilllrädande på arbetsmarknaden. Någotinitiativ från sida med anledning av motionen i aktuell del kan pågrund av det anförda inte anses påkallat. Det får som sagts sedanankomma på AMS atl mot bakgrund av erfarenheterna från försöket ta ställningtill om särskild personal bör avdelas för insatser till förmån för exempelviskvinnor och ungdomar. Molionen 543 tar även upp de försök som startade år 1973på initiativ från jämslälldhetsdelegationen och som går ut på atl i ökad utsträckningplacera kvinnor i traditionellt manliga arbeten. Försöksverksamheten, sompågått i sex län, har enligt motionen visat sig effektiv. Ca 150 företag harmedverkat, och över 2 000 kvinnor har genomgått den speciella kursen Arbetslivoch utbildning (ALU) och därefter fått arbeten i tidigare traditionellt manligaarbeten. Försöken har även följts upp av en familjesoeiologisk undersökning. I motionen påpekas att försöksverksamheten upphör enligtdet ursprungliga beslutet samt att arbetsmarknadsverkets begäranatl få fortsätta verksamheten inte kommenteras i budgetpropositionen. Ävendenna verksamhet föreslås bli föremål för en utvärdering innan beslut fattasatt försöket skall upphöra. Förslag härom bör enligt motionen föreläggasriksdagen senast i tilläggsbudget III. Som framgår av motionen har försöksverksamheten, som gårut på att öka kvinnornas möjligheter att få arbete i traditionellt manliga arbeten,givit positiva resultat. Utskottet utgår från alt denna verksamhet kommer attfortsätta även efter . Utskottet vill peka på atl det tidigarenämnda jämställdhetsbidragel, som är ett betydelsefullt hjälpmedel i denaktuella försöksverksamheten, är avsett att utnyttjas även under nästabudgetår. Del ter sig naturligt att man så snart det är möjligt tar ställningtill vilka delar av verksamheten som bör permanentas och ingå i det reguljäraförmedlingsarbetet i hela landet. Det är också önskvärt att nya försökinitieras för att föra jämställdhetsarbetet vidare. Denna fråga kommer enligtvad utskottet inhämtat att övervägas inom jämställdhetskommittén.Motionsyrkandet är med hänsyn till det anförda tillgodosett, och motionenbehöver i denna del inte föranleda någon åtgärd. I den socialdemokratiska partimotionen 543 tas även upp dedeltids-arbetandes villkor. Motionärerna hänvisar lill den utredning av frågan somutfördes genom den dåvarande jämställdhelsdelegationens försorg och som avrapporteradesförra året. I anslutning till det förslag som fördes fram av delegationen yrkasnu att AMS skall få 0,5 milj. kr. till en särskild informationskampanj bland dedeltidsanställda om möjligheter till arbetsmarknadsutbildning. Motionärernavill dessutom att regeringen skall uppmanas all redovisa hurutredningen och förslagen AU 1976/77: 21 20 fråndelegationen om de deltidsanställdas villkor skall behandlas av . Jämställdhetskommitlénöverlämnade en skrivelse till regeringen med anledning av denav motionärerna nämnda utredningen. Skrivelsen innehåller bl. a. förslag tilluppföljning av utredningen samt inkomna remissyttranden. Förslagen övervägs nui . Med hänvisning härtill bör motionen i nuaktuella delar inte föranleda någon åtgärd från sida. Denunder programmet Arbetsmarknadsinformation gjorda kostnadsberäkningenföranleder inte någon erinran från utskottets sida. Idetta sammanhang tar utskottet även upp ett antal motioner som behandlar deungas sysselsättningsproblem. Underhela har arbetslösheten bland ungdom legal på en betydligt högrenivå än för andra grupper. uppgick den totala arbetslösheten tilli genomsnitt mot för ungdomar i åldern 1624 år.Specielh utsatt var gruppen kvinnor i åldern , där andelen arbetslösauppgick lill . Emellertidkan konstaleras all ungdomsarbetslösheten har pressats tillbaka under de tresenaste åren. Är uppgick sålunda andelen arbetslösa ungdomar lill 5,7procent. Denna förbättring av siiuationen för ungdomarna på arbetsmarknaden harmöjliggjorts genom att en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtagits. Isynnerhet de kommunala beredskapsarbetena och de statliga praktikarbetena harkommit att spela en stor roll i kampen mot ungdomsarbetslösheten. En starktbidragande orsak härtill har varit alt bidragsprocenten för arbetsintensivakommunala beredskapsarbeten inom naturvården samt inom vård- ochtjänsteområdet höjdes till i början av . Vidare infördesett bidrag på upp lill . för företag eller organisationer som iform av beredskapsarbete sysselsätter ungdomar . Ävenden kombination av arbetsmarknadsutbildning för anställda och beredskapsarbeteför ersättare som prövats inom kommuner och landsting avserfrämst ungdomar. På den privata sidan infördes en liknandeordning genom ett bidrag på . till företag som utbildar en redananställd och rekryterar en fast anställd ersättare. Föralt ytterligare förstärka insatserna mot ungdomsarbetslösheten bereddesungdomar vidgat tillträde till arbetsmarknadsutbildning.Försöksverksamhet med intensifierade förmedlingsinsatser för ungdomar somsysselsäiiningsulredningen bedrivit fortsatte även . Ioktober förlängde regeringen på AMS begäran de särskildaungdomsåtgärderna atl gälla fram till mitten av . AU 1976/77: 21 21 förlängningskall ses mot bakgrund av den fördröjning i konjunkturuppgången som blivituppenbar och de speciella problem som dennautveckling medför för de mindre konkurrens-starka grupperna på arbetsmarknaden. Ytterligareen rad stödåtgärder i syfte alt ge ungdomar sysselsättning beslutades avregeringen . Beslutet innebär att fler praktikplatserskall las fram för ungdomar. Ungdomar får också större möjligheteratl delta i arbetsmarknadsutbildning. De skall kunna få visst utbildningsbidragför kortare kurser i gymnasieskolan. Statsbidraget för kommunalaberedskapsarbeten för ungdom förblir och omfattaräven nylilllrädande på arbetsmarknaden som är . Verksamheten medenskilda beredskapsarbeten i form av praktikplatser för tonåringar skallfortsätta i organisationer och företag även . var mer än 25 000 ungdomar arbetslösa medan ca 30 000 ungdomargenomgick arbetsmarknadsutbildning eller var sysselsatta med beredskapsarbete. Ensmidig övergång från skola till arbetsliv är av stor betydelse när det gälleratt lösa sysselsättningsproblemen för de unga. Denna nyckelfråga har ägnatsstor uppmärksamhet i den politiska debatten om de unga arbetslösa. Senastbehandlades den utförligt i propositionen 1975/ 76: 211, och de synpunkter somdärvid lades fram vann allmän anslutning i . Frågan tas nu upp pånytt i ett par socialdemokratiska motioner. Iparlimolionen 543 poängteras inledningsvis de riktade insatsernas betydelsesamt viklen av alt dessa utvecklas ytterligare. Behovet av kommunalsysselsäiiningsplanering och samverkan mellan stat och kommun framhålls även. Imotionen betonas vikten av att ungdomar får möjlighet till yrkesutbildning ochatt övergången mellan skola och arbetsliv organiseras på ett riktigt sätt. Manefterlyser därvid ett samlat grepp när det gäller ansvar, organisation ochresurser för att på ett effektivt sätt ordna övergången från lillarbete och fortsatt utbildning för ungdomar i tonåren. Enviklig utgångspunkt bör enligt motionärerna vara att gymnasieskolansundervisning måste organiseras och ges ett innehåll så alt den når en störreandel av varje årsklass. En annan viktig utgångspunkt anges vara att finnaformer för övergången från skola till arbetsliv, som bättre stämmer medarbetsmarknadens funktionssätt än den nuvarande ordningen, genom vilken ca 30000 ungdomar ungefär går ut från och söker sig ut påarbetsmarknaden. En tredje viktig utgångspunkt bör vara all finna former föratl göra kraftfulla insatser för dem som går vidare från tillarbetsmarknaden. Behovet av snabba åtgärderär enligt motionärerna mycket stort. AU1976/77: 21 22 Gymnasieskolan bör redan nu tillföras ett antal korta,yrkesinriktade och påbyggbara kurser. Vidare bör prövas möjligheterna tillanvändning av ekonomiska stimulanser för all främja tillsvidareanställningaroch yrkesutbildning för ungdomar som inle går vidare lill gymnasieskolan ellersom har fått en mindre omfattande utbildning i gymnasieskolan. Motionen mynnar ut i ett yrkande atl ett samlat grepp påfrågan bör prövas av sysselsäiiningsulredningen i samråd med utredningen om dengymnasiala utbildningen enligt de i molionen redovisade riktlinjerna. Även m. fl. (s) lar i molionen 537 upp dentidigare behandlade frågan om sambandet mellan skola och arbetsliv. Motionärernaframhåller den betydelse dislriktsnämnderna och de lokala planeringsråden kanfå i detta sammanhang. Motionärerna föreslår ett antal åtgärder. och skolan måste intensifieras utöver kontakterna ide lokala planeringsråden. Personalinsatserna bör förstärkas inom exempelvissyo-verksamheten och arbetsförmedlingen. Ett samlat grepp bör eftersträvas pådet lokala planet för att bedöma bl. a. erforderliga resursförstärkningar. Föratt åstadkomma en personlig uppföljning framhåller motionärerna vikten av attförmedlingens distriktskontor i samråd med lokala skolmyndigheter upprättarplaner med löpande åtgärdsprogram. Dessutom bör resultat redovisas om hurerbjudanden till unga arbetslösa om praktik, utbildning och arbele utfallit iverkligheten. Som framgår av den gjorda redovisningen fullföljer ochintensifierar regeringen den tidigare politiken för att underlätta ungdomarnasinträde på arbetsmarknaden. Utskottet noterar med tillfredsställelse deåtgärder regeringen vidtagit eller planerar. Särskilt bör uppmärksammas attfrån skall över hela landet verka lokala organ för att bl. a. främjaövergången mellan skola oeh arbetsliv. Dessa nya samarbetsorgan skallrepresentera skola, arbetsförmedling, arbetsgivare och fackföreningar. I anslutning till motionsförslagen noterar utskottet atten del av dessa redan kommit till utförande och att andra torde vara föremålför uppmärksamhet i skilda utredningssammanhang. Enligt utskottets uppfattningbör man i positiv anda pröva de uppslag som förs fram för att lösa ungdomenssysselsättningsproblem. fortsätter sitt arbele medbl. a. ungdomsfrågorna. Utskottet anser för sin del det lämphgt att motionernai förevarande delar överlämnas till utredningen. Därmed får motionsyrkandenaanses tillgodosedda. Behovet av feriearbeten tas upp i motionen 299 av herrKonradsson m. fl. (s). Motionärerna föreslår atl bland planeringsrådensuppgifter skall ingå att bevaka ungdomarnas möjligheter till feriearbele. Bl.a. bör företagen stimuleras alt anställa feriearbetande skolungdom. Motionärernabegär en utredning av frågan. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det ärangeläget med en väl fungerande förmedling av feriearbetsplatser. AU1976/77: 21 23 nämligen ofta en god kontakt med arbetslivet.Planeringsråden bör kunna fylla en viklig funktion i detta avseende. När delgäller motionärernas begäran om utredning noterar utskottet all frågan omferiearbete för ungdomar ryms inom sysselsällningsulredningens uppdrag.Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet tar slutligen upp tre motioner frånvänsterpartiet kommunisterna, vilka behandlar sysselsättningen bland ungdom. I motionen 1277 anförs att skulden till alt ungdomen iSverige f. n. drabbas speciellt hårt av arbetslösheten slår atl finna i delrådande ekonomiska systemet. Molionen innehåller en kritisk genomgång av denförda arbetsmarknadspolitiken. Motionärerna vill ha ett samlat program motungdomsarbetslösheten. Man begär bl. a. en vidgning av arbetsmarknadsmyndigheternasuppsökande verksamhet samt återinrättande av de s. k. ungdomsförmedlingarna.Vidare framhålls att arbetsmarknadspolitiken måste kopplas till ett medvetetskapande av nya sysselsättningstillfällen. UtbildningspoUliken måste enligtmotionärerna förenas med skapande av nya arbetstillfällen. Man menar vidareatt syssel-sällningsprogrammet bör inriktas på att en relativt stor del av denarbetslösa ungdomen skall beredas plats inom den offentliga sektorn. Slutligenbegärs en förbättring av konlantunderstödet till arbetslös ungdom. Åtskilliga av de krav motionärerna för fram är som framgårav det tidigare sagda tillgodosedda genom åtgärder som redan genomförts ellerplaneras. Det gäller bl. a. kopplingen mellan skola och arbetsliv, förändringarpå utbildningsområdet samt vidgade möjligheter till praktiktjänstgöring på denoffentliga sektorn. När det gäller frågan om det kontanta arbetsmarknadsstödetåterkommer utskottet senare i framställningen. Utskottetfinner inte skäl att biträda motionen. I två motioner, 1278 och 1279, lar vpk upp frågan om löne-och anställningsvillkor för ungdomar. Man vill att skall göra uttalandeav innebörd att principen lika lön för lika arbete skall gälla. Till följdhärav vill man avskaffa de s. k. ungdomslönerna. Vidare har man synpunkter påhur förhandlingssystemet skall utformas när det gäller praklikantlöner.