bet · G001UbU10 · 1976-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1916 j 11: 22 omstatsbidrag till bem-språksnndervisning för invandrarbarn m. m. jämte motioner I propositionen 1976/77: 22() har regeringen efter föredragning av statsrådetMogård föreslagit att 1. godkänna degrunder för statsbidrag till kommunernas hemspråksträning i förskolan samthemspråksundervisning i och gymnasieskola som förordats ipropositionen, 2. besluta attavlöningsförmåner och andra anställnings- och arbetsvillkor förhemspråkslärare fastställes under medverkan av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer i samma utsträckning som för övriga statligt regleradelärartjänster i , 3. i övrigtgodkänna vad som anförts i propositionen om tjänst som hemspråkslärare, 4. anta ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring i skollagen (1962: 319). På grundval av beslutmed anledning av proposition om hemspråksundervisning för invandrarbarn (prop.1975/76: 118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391) framläggs i den nuifrågavarande propositionen 1976/77: 22 förslag om bl. a. nytt statsbidragtill kommunerna för hemspråksträning i förskolan och för hemspråksundervisningi och gymnasieskolan. För hemspråksträning i förskolan för sexåringar föreslåsstatsbidrag till kommunerna utgå med ett schablonbelopp per deltagande barn ochår. Beloppet har preliminärt fastställts till . inkluderande bidragtill vissa arbetsgivaravgifter. Schablonbeloppet skall jämkas medhänsyn till den genomsnittliga årliga löneutvecklingen. För hemspråksundervisning i och gymnasieskolanföreslås utgå ett schablonbelopp till kommunerna. Detta belopp beräknas som enkostnad för varje uttagen lärarveckotimme undervisningen omfattar. Därvidskall för räknas per deltagande elev och läsårsamt för gymnasieskolan per deltagande elev och läsår.Schablonbeloppet har preliminärt bestämts till . ,vartill kommer bidrag för sådana arbetsgivaravgifter som ersätts urbidragsanslagen för grundskola och gymnasieskola. Schablonbeloppet skallårligen jämkas med hänsyn till löneutvecklingen m. m. 1 1976/77. UbU 1976/77:10 2 Vissa övergångsbestämmelser föreslås. De skallmedge en successiv anpassning för kommuner som enligt nuvarande regler erhållerhögre bidrag än vad det nya statsbidraget medger. Ipropositionen behandlas också vissa frågor rörande tjänster somhemspråkslärare. Särskilda statUgt reglerade tjänster som hemspråkslärareskall inrättas fr. o. m. . Slutligenanmäls en fråga om ändring i skollagen med anledning av beslut omändrad benämning för specialskolorna (SoU 1975/76: 10, rskr 1975/76: 13 och UbU1975/76: 9). 1976/77: 34 av i m. (s) vari yrkas att beslutar att statsbidrag tillhemspråksundervisning i skall utgå enligt nu gällande regler, 1976/77: 35 av m. fl. (m, c, fp) variyrkas att ger regeringen till känna vad som i motionen angivits i vadgäller behörighet som hemspråkslärare, 1976/77: 36 av m. fl. (c) vari yrkasatt beslutar att hos regeringen hemställa att det i propositionen1976/77: 22 föreslagna systemet för statsbidrag till hemspråksundervisning förinvandrarbarn kompletteras med en särskild resurs till skolöverstyrelsensförfogande för att möta särskilt höga kostnader för verksamheten i vissakommuner och garantera att ingen kommun skall behöva minska ambitionsnivån påsin hemspråksundervisning, 1976/77: 37 av i (fp) variyrkas att beslutar att statsbidrag till hemspråksundervisning igrundskolan skall utgå enligt nu gällande regler, 1976/77: 38 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt till regeringen uttalar 1. att tjänster somhemspråkslärare ges likvärdig tjänsteställning med likvärdiga kompetenskrav somgäller för annan lärarpersonal med motsvarande pedagogiska uppgifter påmotsvarande nivå i skolsystemet, 2. att tjänster somhemspråkslärare skall inrättas även i gymnasieskolan, 3. att de kurativa uppgifterna förinvandrarbarnen i första hand bör skötas av kurativt utbildad tvåspråkigpersonal och att i de fall då hemspråksläraren ändå handhar dessa uppgifter deinte får inkräkta på den pedagogiska verksamheten, 4. att hemspråksundervisningengörs obligatorisk och ges samma ställning som övriga obligatoriska ämnen inomgrundskolan, 5. att de större invandrarspråkensom t. ex. finska, danska, norska. UbU 1976/77:10 3 grekiskaoch serbokroatiska ges samma status som t. ex. tyska och franska pågrundskolans högstadium (dvs. B-språks status), ... 6. att, även dåhemspråksträningsgrupp eller hemspråksundervisningsgrupp omfattande fyraelever ej kan ordnas utan olägenhet för eleverna, statsbidrag ändå skall utgåsom om gruppen bestod av fyra elever, 7. att statsbidrag skall utgå förhemspråkstränmg för alla ålderskategorier inom förskolan, 8. att rätten till en första läs-och skrivträning på hemspråket garanteras alla invandrarbarn i grundskolanslågstadiuiii, .. , , - ., 9. att tvåspråkiga försköle- ochgrundskoleläraraspiranter ges en bestämd kvot vid intagningen, till respektivelärarutbildningsanstalter. Kommunerna är skyldiga att aktivt främja ochstimulera tvåspråkig-het hos invandrarbarn och barn inom ursprungliga språkligaminoriteter, i (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76:391),Rätt till hemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning inklusivestudiehandledning på hemspråk i och i gymnasieskolan har med visstundantag alla barn och ungdomar för vilka ett annat språk , än svenska utgörett levande inslag i deras hemmiljö. Normalt förutsätter detta attförälder/vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som sitt modersmål ochanvänder språket i sitt umgänge med barnet. Under förutsättning att barnetsspråkliga miljö kräver detta tillkommer denna rätt emellertid också barn yarsfamilj i en eller flera generationer har bott i landet eUer barn som tillhör enursprunglig språklig minoritet i landet, t. ex. samer. Liksom tidigare skall .mani med särskilt statsbidrag kunna anordna stödundervisning isvenska för invandrarelever. Med invandrarelever menas här samma elevgruppersom har rätt till hemspråksundervisning. Bidraget utgår med högst fyraveckotimmar. Undervisningsgrupperna bör enligt bestämmelserna vara små (3r5elever) och i möjligaste mån homogena med avseende på ålder och färdighet isvenska. Statsbidragsberättigad stödundervisning i svenska för språkliga minoriteterkan också anordrias för färre än tre elever, om lokala förhållanden ochelevernas behov av individuell handledning kräver det. Reglerna iörstödundervisning i svenska är även tillämpliga på infödda svenska elever som pågrund av skolgång i utlandet här behov,av sådan undervisning.Hemspråksundervisning kan ersätta undervisning i annat ämne inom denobligatoriska timplanen eller anordnas utanför den ämnesbundna timplanen (UbU1972: 2, rskr 1972:68). Detsamma gäller stödundervisning (UbU 1975/76: 30,rskr 1975/76: 367). Undervisningen skall organiseras på det sätt som bäst tillgodoserelevernas allsidiga utveckling och deras studiesituation. 2t 1976/77. UbU 1976/77:10 4 På förslag av utbildningsutskottet fattaderiksdagen beslut om statligt reglerade lärartjänster vid skolväsendet ikommun för tjänstgöring inom bl. a. vuxenutbildning (prop. 1975: 1bil. 10, UbU 1975: 7, rskr 1975: 70). Tjänsterna avser inte anställning enbartvid en skolform i kommun utan kan användas flexibelt över skolformsgränserna.Bestämmelserna om dessa tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun finns ien särskild förordning. Utskottetföreslog att denna tjänstetyp skulle vara förebild för tjänst förlärare i hemspråk. hade inte något att erinra häremot. Skälet tillatt utskottet föreslog denna tjänstekonstruktion var att utskottet förutsåg attlärarna skulle komma att användas inom flera verksamhetsområden (grundskola,gymnasieskola, vuxenutbildning samt eventuellt förskola och arbetsmarknadsutbildning). nu ifrågavarande propositionen 1976/77: 22 om statsbidrag tillhemspråksundervisning för invandrarbarn m. m. anförs att hemspråkslärare börha tjänst vid med skyldighet att tjänstgöra i andra skolformer och ej vid skolväsendet i kommunen. Motivet härför anges varaförfattningstekniskt. Kravetpå trygghet i anställningen för hemspråkslärare uppfylls givetvis även närhemspråkslärartjänst knyts till med möjlighet tillfyllnadstjänstgöring på övriga användningsområden. Möjligen kan den ipropositionen föreslagna konstruktionen te sig mindre lämplig i de fall då helaeller större delen av undervisningen ligger inom gymnasieskolan. Då det visatsig att det är författningstekniskt svårare att införa den tjänstetyp somriksdagen avsett, vill utskottet inte motsätta sig den i propositionenföreslagna tjänstekonstruktionen. Utskottet utgår emellertid från attbestämmelserna om fyllnadstjänstgöring för hemspråkslärare i grundskolanutformas så att det blir möjligt att förlägga hela tjänstgöringen tillgymnasieskolan. Med detta förtydligande tillstyrker utskottet regeringensförslag. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet att yrkandet 2 i motionen 1976/77:38, vilket yrkande avser möjlighet att inrätta tjänst som hemspråkslärare äveni gymnasieskolan, avslås av . Avpropositionen framgår att kommunalt reglerade tjänster inom förskolan förlärare för hemspråksträning kommer att inrättas . Dettaförhållande bör självfallet inte utesluta att förskolans och grundskolanslärare genom bl. a. fyllnadstjänstgöring samverkar över gränsen mellanlågstadiet och förskolan (jfr UbU 1975/76: 21, s. 19 20). Utskottet övergår nu till att behandla frågor ombehörighet och befordringsgrunder. Särskildutbildning av klasslärare med finska som modersmål anordnas vidlärarhögskolorna i , och UbU 1976/77:10 5 Gävle.Särskild utbildning av förskollärare, fördelade på språkgrupperna finska,grekiska och serbokroatiska, påbörjas innevarande läsår vidförskoleseminarierna i , och . Inom den reguljäraklass- och förskollärarutbildningen antas inte sällan studerande med annatspråk än svenska som modersmål. () har avlämnatförslag om en tvåårig grundutbildning för hemspråkslärare. Enligt förslagetbör 600 hemspråkslärare utbildas . Ar1970 meddelades särskilda bestämmelser om behörighet till viss tjänst somlärare i hemspråk (finska). Enligt dessa krävs för behörighet bl. a. avlagdfolkskollärarexamen i , erforderliga kunskaper i svenska och anställningsom lärare under visst angivet antal dagar. Ibetänkandet UbU 1975/76: 33 anförde utskottet att behörig till tjänst somlärare i hemspråk bör bl. a. den vara som dels avlagt lågstadie-lärar- ellermellanstadielärarexamen eller genomgått utbildning som krävs för tjänst somlärare 1618, dels har dokumenterade kunskaper i hemspråket. Även den som avlagtförskollärarexamen och som bedöms lämplig för arbetsuppgiften samt hardokumenterade kunskaper i hemspråket bör kunna vara behörig tillhemspråkslärartjänst. SÖbör, fortsatte utskottet, kunna förklara även annan än den som uppfyller någotav nämnda villkor behörig om särskilda skäl föreligger. Sådanbehörighetsförklaring får meddelas endast om sökanden inom eller utom landetgenomgått utbildning eller haft tjänstgöring, som motsvarar vad som fordrasför behörighet till ifrågavarande tjänst som lärare, eller om bristen isökandens behörighet uppvägs av andra meriter. Skolstyrelsenär tillsättningsmyndighet beträffande extra ordinarie och ex,tra tjänster somlärare i . Vid urval bland sökande till tjänst tillämpas som regelvissa principer. Enligt 17 kap. 2931 §§ skolförordningen bör bl. "kunskaper och färdigheter i ämnen som hör till tjänsten eller på annangrund kan vara av betydelse vid tjänstens utövande" samtundervisningsskickHghet och längden av väl vitsordad tjänstgöring vara befordringsgrunder.Hänsyn bör vidare kunna tas till bl. a. tjänstens beskaffenhet och skolanssärskilda behov. Vid sin behandling av propositionen 1975/76: 118 hänvisadeutskottet till dessa bestämmelser och tillade att vid tillämpningen skallsynnerlig vikt tillmätas lämplighet och skicklighet som visats under lång tidserfarenhet inom hemspråksundervisning i kommunala skolväsendet, förskolan ellerandra former av undervisning av invandrarbarn och annan merit som är avsärskilt värde för hemspråksundervisningen. Dessabestämmelser om befordringsgrunder bör enligt den nu ifrågavarandepropositionen 1976/77: 22 inte tillämpas i full utsträckning vid tillsättningav tjänst som hemspråkslärare. I fråga om behörigheten finns det enligt uttalandei propositionen (s. 13) inte skäl att ange någon viss utbildningsnivå somminimum. UbU 1976/77:10 6 I motionen 1976/77: 38 (yrkandet 1) framhålls attpropositionen kan uppfattas som ett förslag till ändring av tidigare fattatbeslut om behörighet till hemspråkslärartjänst och om befordringsgrunder förhemspråkslärare. Motionärerna önskar inte någon ändring. Enligt motionen1976/77: 35 bör det slås fast att behörighetskravet för hemspråkslärare bl. a.skall vara dels goda kunskaper i hemspråket, dels svensk eller utländsklärarutbildning. Temporärt bör det emellertid vara möjhgt att i fråga omhemspråkslärare som saknar lärarutbildning göra avsteg från kravet på sådan,eftersom organisationen för hemspråkslärarutbildning ännu inte är fulltutbyggd. Vadförst gäller frågan om behörighet erinrar utskottet om nyssrefererade ställningstagande och slår fast att ingen ändring i dettariksdagsbeslut nu är aktuell. Debefordringsgrunder som bör gälla vid tillsättning av tjänst som hemspråkslärarebör enligt utskottets mening vara kunskaper i hemspråket och i svenska samtutbildning, personliga egenskaper som är av betydelse för fullgörandet avläraruppgiften och erfarenheter från den verksamhet tjänsten avser. Utskottetvill understryka att det också är av vikt att hemspråksläraren har god kännedomom det svenska samhällslivet. Enligt utskottets mening kan skolförordningensbestämmelser om befordringsgrunder i tillämpliga delar tjäna som ledning vidtillsättnmg av tjänst som hemspråkslärare, men givetvis måste man också kunnata hänsyn till sådana faktorer som att vissa hemspråkslärare har en annorlundautbildningsbakgrund och att kraven på hemspråkslärare är speciella. I detfortsatta arbetet med bestämmelser beträffande urval bland sökande till tjänstsom hemspråkslärare bör beaktas att avsikten vid beslut våren 1976varit att tillsättningen av tjänst som.hemspråkslärare skall ske på såobjektiva grunder som möjligt. Medhänvisning till vad utskottet i det föregående anfört beträffande behörighettill tjänst som hemspråkslärare samt befordringsgrunder för hemspråkslärareanser utskottet att motionen 1976/77: 35 och motionen 1976/77: 38 i denna del(yrkandet 1) inte behöver föranleda någon åtgärd. gav som sin mening till kännaatt regeringen borde återkonmia till med förslag om statsbidragssystemför hemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning inklusivestudiehandledning på hemspråk i grundskola och gymnasieskola. I fråga omgrundskolan borde ett riktmärke för det nya förslaget vara att kommun skall fåstatsbidrag till hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk iungefär samma omfattning som . Enligtnuvarande bestämmelser utgår statsbidrag för hemspråksunder-visning ochstudiehandledning på hemspråk i ur driftkostnadsanslaget för detallmänna skolväsendet och med belopp som täcker UbU 1976/77:10 7 heladen godkända lärarlönekostnaden. Statsbidrag för hemspråksundervisning utgårtill högst för 15 elever. Statsbidrag för studiehandledning påhemspråk utgår i regel för grupp om 35 elever, menstatsbidragsberättigad studiehandledning kan också anordnas för färre an treelever, nämligen om lokala förhållanden och elevernas behov av individuellhändledning kräver det. Ipropositionen föreslås för hemspråksundervisning inklusive studiehandledningpå hemspråk i per deltagande elev och läsårsom beräkningsgrund för statsbidrag. Statsbidragsbeloppet per lärarveckotimmei har preliminärt beräknats efter timarvodet CT F7: O med förnärvarande . vartill kommer bidrag till kostnader för vissaarbetsgivaravgifter. Vidare föreslås i propositionen att kommuner, som genompropositionsförslaget får mindre resurser än , genom särskildaövergångsbestämmelser får möjlighet till successiv anpassningtill den nu föreslagna bidragsnivän. Enligtmotionerna 1976/77: 34 och 1976/77: 37 bör statsbidrag tillhemspråksundervisning i fortsättningsvis utgå enligt nu gällanderegler. Motionen 1976/77: 38 (yrkandet 6 i denna del) har samma syfte. Imotionen 1976/77: 36 yrkas slutligen att det i propositionen föreslagnasystemet för statsbidrag till hemspråksundervisning för invandrarbarnkompletteras med en särskild resurs till SÖ:s förfogande. I motionerna hävdasbl. a. att det inte är möjligt att konstruera ett rättvist statsbidragssystemutifrån en princip som bygger på schablonbidrag, eftersom invandrarsituationen,t. ex. antalet nationaliteter, i de olika kommunerna är så skiljaktig. Vissakommuner har innevarande läsår av olika skäl måst utnyttja flerlärarveckotimmar än genomsnittligt 1,1 per deltagande elev för att fullgörasina uppgifter på hemspråksundervisningens område. Propositionensförslag om att statsbidrag till hemspråksundervisning i enligthuvudregeln skall utgå med schablonbelopp beräknat efter 1,1 lärarveckotimmarper deltagande elev och läsår tillstyrker utskottet. Vidare tillstyrkerutskottet förslaget i propositionen att övergångsbestämmelser meddelasavseende läsåren 1977/781979/80 som ger länsskolnämnd möjlighet att medgekommun, som tagit ut per deltagande elev och år,ett högre lärartim-uttag än som följer av propositionens allmänna grunder förberäkning av statsbidrag till hemspråksundervisning. Övergångsbestämmelsernabör enligt utskottets mening ges en sådan utformning att länsskolnämnd därtillkan medge ett högre lärartimuttag än 1,1 även till annan kommun, nämligen tillkommun som genom, inflyttning av invandrare fått särskilt stor ökning avundervisningsbehovet. Ifråga om tid efter /80 bör länsskolnämnd om särskilda skälföreligger efter ansökan av en kommun kunna medge ett högre ge- UbU 1976/77:10 8 nomsnittligtlärartimuttag än per deltagande elev och läsår. Särskiltskäl bör t. ex. vara att kommunen har många eller små invandrargrupper, ettfåtal invandrarbarn eller skolskjutsproblem. Det särskilda lärartimuttaget börfå uppgå till högst , vilket innebär att kommun med särskildabehov således kan erhålla statsbidrag för högst igenomsnitt per deltagande elev och läsår. Riksdagenbör med anledning av motionerna 1976/77: 34, 1976/77: 36, 1976/77: 37 och1976/77: 38 (yrkandet 6 i denna del) som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört beträffande bestämmelser om statsbidrag till kommunernashemspråksundervisning i . Närdet gäller gymnasieskolan föreslås i propositionen som beräkningsgrund förstatsbidrag per deltagande elev och läsår samt sammabelopp som för . Utskottet har alltså funnit sig inte böra tillstyrka yrkandet 6 imotionen 1975/76: 38 såvitt det avser en större lärarveckotimresurs än 0,75lärarveckotimme per deltagande elev och läsår i gymnasieskolan. föreslås i propositionen per deltagande barn ochår i förskolan. Resurserna avser sexåringar i daghem, familjedaghem ochdeltidsgrupper som omfattas av den allmänna förskolan. Schablonbeloppetsstorlek och hemspråksträningens utbyggnad till lägre ålderskategorier tas upp imotionen 1976/77: 38 (yrkandet 6 i denna del och yrkandet 7). Förnärvarande är utskottet inte berett förorda ett högre schablonbelopp förförskolan än som föreslagits i propositionen. Utskottet avstyrker alltsåmotionen 1976/77: 38 yrkandet 6 i denna del. Fråganom åldersgrupper för hemspråksträning i förskolan prövades av våren1976 och utskottet är inte berett att redan nu föreslå att omprövarsitt beslut . Utskottet avstyrker därför även motionen 1976/77: 38yrkandet 7. Utskottet har erfarit att statsbidraget avses bliberäknat med utgångspunkt i medeltalet av det antal barn/elever som i börjanav november (vecka 44) och (vecka 12) under redovisningsåretdeltar i hemspråksträningen/hemspråksundervisningen. Utskottet har inte någotatt erinra häremot. I motionen 1976/77: 38 behandlas också vissa andrafrågor. Frågorna om obligatoriskt deltagande i hemspräksundervisning respektiveom rätt till en första läs- och skrivträning på hemspråket för allainvandrarbarn på lågstadiet (yrkandena 4 och 8) behandlade (prop. 1975/76: 118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391). UbU 1976/77:10 9 Utskottetfinner ingen anledning att ändrar sitt tidigare ställningstagande,varför yrkandena bör avslås. Tyskaoch franska är tillvalsämnen på högstadium och har ställning somB-språk, vilket bl. a. innebär att statsbidrag utgår till undervisningen enligtförordningen (1958: 665) om statsbidrag till driftkostnader för det allmännaskolväsendet och att språken är fortsättningsspråk i gymnasieskolan. Imotionen 1976/77: 38 (yrkandet 5) begärs nu att de större invandrarspråken fårställning som B-språk på högstadium. a. till att timplan ses över av SÖ anserutskottet att motionäremas yrkande inte bör bifallas. Utskottethar erfarit att tvåspråkiga sökande redan nu prioriteras inom ramen förgällande bestämmelser vid antagning till reguljär klass-ochförskollärarutbildning. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att riksdagenavslår yrkandet 9 i motionen 1976/77: 38, vilket yrkande gäller en särskildantagningskvot för dessa sökande. Ävenfrågor om hemspråkslärarnas uppgifter i samband med invandrarbarnens skolgångtas upp i motionen 1976/77: 38 (yrkandet 3). Utskottet erinrar om attmotsvarande yrkande behandlades av (UbU 1975/76: 33, s.1011). Med hänvisning till då fattade beslut avstyrker utskottetdet nu ifrågavarande motionsyrkandet. Utskottet föreslår slutligen att antagerdet förslag till lag om ändring i skollagen (1962:319) som är fogat som bilaga1 till propositionen. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffandeinrättande av tjänst som hemspråkslärare bifaller propositionen 1976/77: 22och avslår motionen 1976/77: 38 yrkandet 2, 2. att beträffandebehörighet till tjänst som hemspråkslärare samt befordringsgrunder förhemspråkslärare med anledning av propositionen 1976/77: 22 samt med avslag påmotionerna 1976/77: 35 och 1976/77: 38 yrkandet 1 bemyndigar regeringen attutfärda bestämmelser i enlighet med vad utskottet förordat, 3. att i övrigtgodkänner vad som i propositionen 1976/77: 22 anförts om tjänst somhemspråkslärare, 4. att med bifall tillpropositionen 1976/77: 22 beslutar att avlöningsförmåner och andraanställnings- och arbetsvillkor för hemspråkslärare skall fastställas undermedverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer i sammautsträckning som för övriga statligt reglerade lärartjänster i . UbU 1976/77:10 10 5. att beträffandebestämmelser oin statsbidrag till kommun för hemspråksundervisning igrundskolan med anledning av propositionen 1976/77: 22 samt motionerna 1976/77: 34, 1976/77: 36, 1976/77: 37 och 1976/77: 38 yrkandet 6 i deima del som.sinrhening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6. att beträffandegrunder för statsbidrag till kommun för hemspråksundervisning i gyinnasieskolanmed avslag på motionen 1976/77:38 yrkandet 6 i denna del godkänner vad somförordats i propositionen 1976/77: 22, 7. att beträffandegrunder för statsbidrag till kommun för hemspråksträning i förskolan med avslagpå motionen 1976/77: 38 yrkandet 6 i denna del godkäimer vad som förordats ipropositionen 1976/77: 22, 8. att beträffandeåldersgrupper för hemspråksträning i förskolan avslår motionen 1976/77: 38yrkandet 7, 9. att beträffandeobligatoriskt deltagande i hemspråksundervisning i avslår motionen1976/77: 38 yrkandet 4, 10. att beträffande rätttill en första läs- och skrivträning på hemspråket avslår motionen 1976/77: 38yfkaiiidet 8, 11. att beträffandehemspråk som tillvalsämne på högstadium avslår motionen 1976/77:38 yrkandet 5, 12. att beträffandetvåspråkiga sökande till lärarutbildning avslår motionen 1976/77: 38 yrkandet9, 13. att beträffandehemspråksläramas uppgifter avslår motionen 1976/77: 38 yrkandet 3, , 14. att antager ipropositionen 1976/77: 22 framlagt förslag tUl lag om ändring i skollagen(1962: 319). Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr. (s), i (c),Nordstrandh (m), i (s), i Skärstad (c), fröken (), (), (), fröken (), herrarHagberg i (s), (),. i (s), Elmstedt (c), fruSandéhn (s) och ().