bet · G001JuU29 · 1976-12-31 00:00:00 — Såsom utskottet anfört i det föregående harinslaget av narkotika blivit ett allt större problem på anstalterna.Kriminalvårdsstyrelsen konstaterade i sin anslagsframställning för budgetåret1977/78 att bruket av narkotika och andra berusningsmedel har en spridning sominte kan bemästras inom ramen för tillgängliga personalresurser. F.n. arbetar en s. k. visitationsgrupp vid kriminalvårdsanstalten . Vidarehar på särskilt bemyndigande tillsatts en motsvarande grupp vidkriminalvårdsanstalten i . Med hänsyn till att dessa grupper, som ocksåkunnat utnyttjas av andra anstalter, verksamt bidragit till att bl. a. innehavav narkotika, smugglingsvägar och rymningsförberedelser m. m. kunnat uppdagaspå ett tidigt stadium anser utskottet att den särskilda visitationsverksamheteni enlighet med vad yrkat i sin anslagsframställning börutökas till att omfatta även kriminalvårdsanstalten . Medel bör beräknashärför liksom för ordinariesättning av tjänsterna i Malmögruppen. Utöverregeringens förslag skall således anvisas medel för kostnaden för tvåvisitationspatruller omfattande sex vårdare. Kostnaden härför kan beräknas till540 . I motionen 634 yrkas att hos regeringenbegär förslag till lagändring som fastställer de intagnas fackliga rättigheter.Motionären uppger att samarbetet mellan de intagna för gemensamma mål måstebetraktas som positivt. Det måste därför enligt motionären skapas klarhet imyndigheternas inställning till de fackliga strävandena bland de intagna, ochhinder för sådan verksamhet bör ej föreligga enligt KL. Fråganom intagnas rätt till facklig verksamhet tas också upp i mp- tionen 1047. Motionärerna hemställer att skall uttala att Förenade fångars centralorganisation (FFCO) skall erkännas som för handlingspart. Organisationen bör enligt motionärerna få rätt att för handla med . Enligt motionärerna är det för åter anpassningen av de intagna nödvändigt att de intagnas organisation er känns som förhandlingspart och att de intagna ges tillfälle att arbeta fackligt. JuU1976/77: 29 11 Enligt 36 § KL har de intagna medde begränsningar som följer av gällande bestämmelser och avtal för verksamheten Lnom kriminalvården rätt att i lämplig ordning överlägga med aiistaltsledningen, dvs. med styresmannen eller motsvarande tjänsteman, i frågor söm är av gemen samt intresse för de intagna. De har också rätt ätt i lämplig' ordning sammanträda med varandra för överläggning i sådana frågor: Intagen som hålls avskild från andra intagna får dock delta i överläggning eller sammanträde endast om det kan ske utan olägenhet. Vid bedömandet av motionsspörsmålen måste enligtutskottets mening hållas i minnet att förhållandet mellan intagna ochkriminalvårdsstyrelsen som justitieministern anfört i ett frågesvar ikammaren.den 2 december 1976 (protokoll 1976/77: 38 s..14) inte.är.ett partsförhållande i arbetsrättslig mening. Lagen om medbestämmande iarbetslivet, som är tillämplig på förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare, kan därför inte åberopas till stöd för de intagnasförenings-eller förhandlingsrätt och en organisation av intagna kan ejtillerkännas sådan förenings- och förhandlingsrätt som tillerkänns arbetstagarorganisationenligt medbestämmandelagen. Det beskrivna rättsläget är. en naturlig konsekvensav de grundläggande tvångsmomenten i kriminalr vården. Någon ändring härvidlagkan enligt utskottets mening inte komma i fråga. Det sagda hindrar inte att deintagna inom.ramen för reglerna i 36 § KL bör tillerkännas: möjlighet attpåverka sin situation så långt förhållandena det medger. Under hänvisning tilldet sagda,avstyrker utskottet bifall till motionerna 634 och 1047. I motionen 1976/77: 633 yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning om kvinnliga interners socialasituation och om möjligheterna att placera män och kvinnor på samma anstalt. Motionären hänvisar till att kriminalvårdsanstaltenHinseberg är den enda och att lokalanstaher saknas förkvinnor. De kvinnor som intagits på Hinseberg har enligt motionären ej sammarätt till vård som manliga intagna. Enhgt motionären bör tillsätta enutredning med uppgift att undersöka de kvinnliga internernas sociala situationoch frågan om vård för män och kvinnor tillsammans.. Frågan om förhållandena för kvinnliga intagna har tidigarebehandlats av utskottet, senast vid riksdag (JuU 1975: 11 p. 2).- Utskottet redovisade då som sin uppfattning att dét var självklart att de kvinnliga intagna hade samma behov av och samma rätt till anstaltsplacering i ' närheten av hemorten som de manliga intagna. Utskottet hänvisade till pågående arbete med fastställandet av behovet av lokalanstaltsplatser och. frigångsplatser i landet och anförde att .det mot den angivna bakgrun-. den saknades anledning för : att i enlighet liied ett motionsr. önskemål begära några särskilda överväganden i fråga om anstalts- placeringen av de kvinnliga intagna. ..., -' . Enligtriksrevisionsverkets.ovannämnda révisiönsrappörtkan man,:ef- Karlong: S. 13, rad 21 Tillkommer: med-- 1916111: 640 S. 13, rad25 Utgår: med- 1976/77: 640 JuU 1976/77: 29 12 tersombehovet av anstaltsplatser är begränsat och då de kvinnliga klienterna harsina hemorter spridda över landet, inte utforma en särskildanstaltsorganisation för kvinnor som skulle tillgodose närhetsprincipens kravm. Underlag för särskilda lokalanstalter finns endast i Stockholmsområdetoch eventuellt, i . Behovet av riksanstaltcr är ännu mindre. Det ärdärför enligt motiverat med andra åtgärder än inrättande avsärskilda anstalter för kvinnor. Om kvinnoplatser vid kriminalvårdsanstalternafrån byggnadstekniska och andra synpunkter kunde utformas så att de växelviskan användas av män och kvinnor skulle enligt möjligheternaatt tillämpa närhetsprincipen för de kvinnliga klienterna öka. Iplaneringen av de nya lokalanstalterna i , och har manräknat med kvinnliga intagna. F. n. kan kvinnor även tas emot pålokalanstalterna Båtshagen, Hildero och Ljustadalen. Avsikten är också att ha kvinnligaintagna på lokalanstalten Östérport i liksom på lokalanstalten Aspliden. Påkriminalvårdsanstalten avser att inrättaarbetsmarknadsutbildning. Utskottetvill liksom tidigare uttala den bestämda uppfattningen att möjlighet måsteberedas kvinnliga intagna att erhålla samma vård som manliga intagna. Särskiltangeläget är det att de kvinnliga intagna får del av yrkesutbildning på sammasätt som männen och att det på lokalanstalterna finns platser för kvinnor. Somframgår av vad som ovan redovisats kan kvinnor numera tas emot på ett antallokalanstalter, och möjlighet härtill kommer även att finnas på de planeradenya lokalanstalterna. Utskottet vill understryka vikten av att frågan ägnassärskild uppmärksamhet vid den fortsatta uppbyggnaden av anstaltsbeståndet ochutformningen av kriminalvården i övrigt. Med dessa uttalanden anser utskottetatt motionen 633 ej bör föranleda någon särskild åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Medelsberäkningen i propositionen innefattar ettbelopp av . för biblioteksverksamhet vid anstalterna. Av beloppet,som överstiger innevarande budgetårs anslag med , är . avseddaför inköp för utländska intagna av böcker och tidskrifter på de i Sverigemindre vanligt förekommande utländska språken. Imotionen 1048 yrkas att höjningen av anslaget skall bestämmas till 200 000 kr.Motionärerna nämner att de kommunala biblioteken för sin biblioteksverksamhetpå: häkten, slutna riksanstalter och övriga anstalter erhåller ersättning avstatsmedel med f. n. 80, 50 respektive . Ersättningen ärenligt motionärerna närmast symbolisk, eftersom kommunernas faktiska kostnaderför ändamålet beräknades till i genomsnitt . per plats och år. Utskottetvill liksom tidigare då frågan om biblioteksverksamheten vid anstalternasärskilt övervägts (se JuU 1973: 15 s. 1819) framhålla JuU 1976/77: 29 13 atten väl fungerande biblioteksverksamhet vid kriminalvårdens anstalter utgör ettvärdefullt inslag i det system av aktiviteter på anstalterna som bidrar till deintagnas anpassning i samhället. Vid bedömningen av anslagets storlek böremellertid beaktas att de som är intagna på lokalanstalt i betydandeutsträckning bör kunna beredas tillfälle att själva göra boklån i kommunernasbibliotek; att så sker är enligt utskottets mening angeläget med hänsyn tillett av huvudsyftena bakom kriminal-' vårdsreformen, nämligen att de intagnaskall ges möjlighet att uppehålla sociala och personliga kontakter utanföranstalten. Under hänvisning till det anförda och till svårigheten attprioritera just det genom motionen aktualiserade medelsbehovet anser utskottetatt regeringens medelsberäkning bör godtas. Utskottet avstyrker således bifalltill motionen 1048. Regeringensmedelsberäkning i övrigt under ifrågavarande punkt föranleder inte någrasärskilda uttalanden från utskottets sida. 1. att beträffandeallmänna häktet i med anledning av motionen 1976/77: 88 gerregeringen till känna vad utskottet anfört om bibehållande av häktet ocheventuell reducering av platsantalet, 2. att med anledning av motionen 1976/77: 640 gerregeringen till känna vad utskottet anfört om senareläggning av tidpunkten föran staltens nedläggning, 3. att ger regeringen till känna vad utskottetanfört om senareläggning av tidpunkten för anstaltens nedläggning, 4. att beträffandeintagnas fackliga verksamhet avslår motionerna 1976/77: 634 och 1916111: 1047, 5. att beträffandekvinnliga intagna avslår motionen 1976/77: 633, 6. att beträffandebiblioteksverksamheten vid kriminalvårdens anstalter avslår motionen 1976/77:1048, 7. att bemyndigarregeringen att inrätta två tjänster som kriminalvårdsdirektör i Fe 23/24, 8. att beträffandemedelsberäkningen till Kriminal-värdsanstalterna för /78 anvisarett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten (s. 8183) föreslagit atttill Frivården för /78 anvisa ett förslagsanslag av 118 850 000kr. JuU 1976/77: 29 14 I motionen 1976/77: 1046 av ()hemställs att hos regeringen begär förslag om sådana åtgärder attföreningen i också kan bedriva sinverksamhet. under förevarande punktinnebär en ökning av anslaget i förhållande till innevarande budgetår med . Av ökningen hänför sig 10,2 milj. kr. till en planerad höjning aversättningen till frivilliga övervakare från . Utskottetnoterar med tillfredsställelse att ersättningen till enskilda, övervakarekommer att höjas. Förslaget tillgodoser de önskemål som härvidlag framförtsfrån sida (se JuU 1975: 11 och 1975/76: 28). I likhet meddepartementschefen anser utskottet att det är värdefullt om övervakare i vissaspeciella fall kan ges viss ytterligare gottgö-relse utöver den ordinarieersättningen. Denna möjlighet bör såsom departementschefen anför kunna beredasinom ramen för de medel som föreslås disponerade under anslagspostenBehandlings- och stödåtgärder. det föregående nämnda utredningen. Frivårdens storstadsutredning, lade i maj1976 fram betänkandet Frivård i storstad. Utred ningen föreslog ändraddistriktsindelning för skyddskonsulentorganisationerna i , Göteborgoch . Den föreslagna distriktsindelningen syftar bl. a. till attunderlätta frivårdens samarbete med samhällets övriga vård- och stödorgan, främstden kommunala socialvården. Betänkandet har remissbehandlats. Ibudgetpropositionen redogörs för utredningsförslagen och remissyttrandena.Departementschefen uttalar att han i likhet med utredningen anser detsynnerligen angeläget att frivårdsorganisationen i storstäderna anpassasbättre till den kommunala vårdorganLsationen än vad som är fallet. Därigenomkan man enligt departementschefen åstadkomma en nödvändig samordning avinsatserna samt utnyttja ekonomiska och personella resurser mer rationellt.Departementschefen förordar att en ny organisation i de tre storstäderna skallomfatta sammanlagt 28 distrikt. För den nya organisationen har i propositionenberäknats ett behov av 57 tjänster som handläggare och 22 tjänster som biträdeutöver de tjänster som finns vid de nuvarande skyddskonsulentdistrikten. Avtjänsterna kan vissa överföras från Skyddsvärnet i och vissa tas avde tjänster som inom ramen kriminalvårdsreform anvisas under innevarandeoch nästkommande budgetår. Under förevarande anslagspost har beräknats medelför nio nya biträdestjänster i de tre storstäderna. Regeringenhar genom budgetpropositionen gett till känna vad departementschefeni propositionen anfört om ändrad organisation av skyddskonsulentdistrikten iStockholm, och m. m. JuU 1976/77: 29 15 Utskottet ansluter sig till vad departementschefenanför rörande behovet av en ändrad organisation och har ingen erinran mot ettbeslut i frågan i enlighet med vad som förordas av departementschefen. Utskottetåterkommer nedan till vissa särskilda av utredningen och departementschefenupptagna frågor angående Skyddsvärnet i . Imotionen 1976/77: 1046 hemställs att hos regeringen skall begäraförslag om sådana åtgärder att föreningen i också iframtiden kan bedriva sin verksamhet. Skyddsvärneni och i är enskilda föreningar som har sin verksamhetinriktad på att ge framför allt ekonomiskt stöd och social omvårdnad tillpersoner som är föremål för kriminalvård i frihet. Verksamheten bestrids medhjälp av statsbidrag, medel från kommunerna samt i vissa fall genom avkastningfrån fonder. Skyddsvärneti svarar bl. a. för övervakning av villkorligt frigivna i allaåldrar i . förordade att Skyddsvärnet iStockholm skulle befrias från sitt ansvar för övervakningsverksamhet ifrivården men föreslog inte några förändringar beträffande övriga verksamhetsgrenarvid Skyddsvärnet i . Skyddsvärneti driver två inackorderinghem med vardera 12 platser samt ensocialmedicinsk klinik. Insritutionerna betjänar samtliga tre frivårdsdistrikti kommunen. I föreningens verksamhet ingår även viss familjeterapi ochfritidsverksamhet. Blandannat på grund av att de flesta av de aktiviteter Skyddsvärnet i Göteborgbedriver är hotade p. g. a. brist på personella och ekonomiska resurserföreslog ulredningen att det befintliga avtalet mellan staten och Skyddsvärneti skulle sägas upp och att en statlig behand-lingscentral omfattandeen socialmedicinsk klinik och två inackorderingshem skulle inrättas i Göteborgför frivårdens räkning. Skyddsvärnets klinik och ett inackorderingshem föreslogsfå sainma resurser som motsvarande enheter vid frivårdens behandlingscentral iStockholm. Ett inackorderingshem föreslogs få samma personaltillgång somkriminalvårdens inackorderingshem. De av Skyddsvärnet förvaltade klientbostädernaborde enligt utredningen övertas av behandlingscentralen och ställas tillförfogande för alla frivårdsdistrikt i . Beträffande den avSkyddsvärnet bedrivna fritidsverksamheten föreslogs att avtal skulle träffasmed staten om denna. Om det från Skyddsvärnets sida inte fanns intresse för attäven i, fortsättningen bedriva denna verksamhet, var det enligt utredningenönskvärt att i en eller annan form övertog ansvaret fördensamma. Departementschefenuttalar att han med hänsyn till bl. a. svårigheten att rekrytera läkarpersonalinte är beredd att ta ställning till utredningens förslag beträffandeinrättande av en frivårdens behandlingscentral i . Frågan omförstatligande av verksamheten vid Skyddsvärnets JuU 1976/77: 29 16 inackorderingshembör enligt departementschefen anstå till dess resultatet föreligger av en inomkriminalvårdsstyrelsen pågående utredning rörande frivårdsklienternasbostadsförhållanden. Frågan om ett statligt övertagande av den av Skyddsvärnetbedrivna fritidsverksamheten bör också enligt departementschefen anstå. Imotionen 1046 uttalar motionären att det är förvånansvärt att departementschefensställningstagande angående den fortsatta verksamheten vid Skyddsvärnet iGöteborg ej lett till att föreningen utökade resurser.Enligt molionären är det orimligt att utgå från att föreningen, som under långtid hämmats i sin verksamhet av alltför små resurser, i fortsättningen skallkunna klara sig utan betydande ekonomiska förstärkningar. Denav regeringen föreslagna höjningen av anslaget för statsbidrag till enskildfrivårdsverksamhet, , täcker endast automatiska kostnadsökningar. Enligtdepartementschefens uttalande i budgetpropositionen har ställning ännu intetagits till förslaget om övertagande av Skyddsvärnets i verksamhet. Deresurser som enligt regeringens medelsberäkning avsatts för statsbidrag tillenskild frivårdsverksamhet är som motionären anför ej tillräckliga förföreningens fortsatta verksamhet. Föreningen har i en skrivelse tillkriminalvårdsstyrelsen med anledning av budgetpropositionenframlagt förslag till vissa provisoriska lösningar beträffande personalen förföreningens administrativa ledning. Nettokostnadsökningen härför uppgår enligtskrivelsen till . Föreningen avser att senare ta upp frågan omtilldelning av ytterligare medel för drift av föreningens verksamhetsgrenar iden omfattning som utredningen föreslagit. Vidbedömningen av molionsyrkandei bör enligt utskottets mening beaktas attmedelsförbrukningen för föreningens fortsatta verksamhet ej kan bestämmas innanslutlig ställning tagits till Skyddsvärnets fortsatta verksamhet eftergenomförandet av de planerade organisatiönsändring-arna beträffande frivården iGöteborgsregionen. Med hänsyn till de svåra förhållanden under vilkaverksamheten f. n. bedrivs förutsätter utskottet att regeringens beslut iärendet fattas utan onödigt dröjsmål. I avvaktan på regeringensställningstagande bör motionen ej föranleda någon åtgärd. Utskottetavstyrker således bifall till motionen. 1. att beträffandeSkyddsvärnet i avslår motionen 1976/77: 1046, 2. att beträffandemedelsberäkningen till Frivården för /78 anvisar ettförslagsanslag av . JuU 1976/77: 29 17 4.Maskin- och verktygsutrustning m. m. m. fl. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna F4F7 (s. 8385) och. att /78 anvisar 1. till Maskin- ochverktygsutrustning m. m. ett reservationsanslag av , 2. till Engångsanskaffning avinventarier m. m. ett reservationsanslag av , 3. till Utbildning av personalm. ett reservationsanslag av , 4. till Kriminalvårdsenheter medsärskild budget ett förslagsanslag av . Närvarande:fröken (), herrar Polstam (c), i (s), i (c), (), (), (), i Kumla(s), herrar (). (), (), (), herrarKörlof (m), () och (). 1.vid punkten 2 (Kriminalvårdsanstalterna) avfröken (), herrar i (s), (), (),i Kumla (s), herrar () och () sombeträffande allmänna häktet i (mom. 1) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 7 med "Beläggningen på" och slutar på s. 8 med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Somframgår av vad ovan anförts förvaras i häktet såväl häktade och anhållna sompersoner som gripits som misstänkta för brott eller som avvikit frånkriminalvårdsanstalter eller liknande institutioner och som skall återförasdit. Häktet betjänar i detta avseende hela . En omfattande transportverksamhet övertagen från polisen ingår i personalens arbetsuppgifter. Antaletintagna i häktet var 1975 och 1976, därav 49 respektive 45häktade. Även om beläggningen varit relativt låg har den JuU 1976/77: 29 18 dockvarierat i hög grad. fanns i häktet 1015 intagna, varav vidnågot tillfälle upp till 8 häktade. Ennedläggning av häktet skulle innebära att personer som häktats av tingsrätternai eller fick placeras vid allmänna häktet i , 25 milfrån och ännu längre från . Nedläggningen skulle medföra enomfattande, tidsödande och mycket dyrbar reseverksamhet för polis, åklagare ochadvokater. För de häktade skulle en nedläggning innebära små möjligheter tillkontakt med försvarare och med anhöriga. Medverkan av frivården i Östersundskulle omintetgöras. Anhållna och gripna skulle få förvaras hos polisen iÖstersund, som troligen skulle få mera resurskrävande arbetsuppgifter och få tahäktets nuvarande lokaler i anspråk för denna verksamhet. Mot bakgrund av dettatorde en nedläggning av allmänna häktet inte medföra några kostnadsbesparingarför statsverket. Detanförda har övertygat utskottet om att övervägande skäl talar för att allmännahäktet i inte bör läggas ned. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionen bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att beträffande allmänna häktet iÖstersund med bifall till motionen. 1976/77: 88 ger regeringen till känna vadutskottet anfört om bibehållande av häktet. 2.vid punkten 2 (Kriminalvårdsanstalterna) avfröken (), herrar i (s), (), (),i Kumla (s), herrar () och () sombeträffande kriminalvårdsanstalterna och Ulriksfors (mom. 2 och 3)anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 8 med "Ut skottet framhöll" och slutar på s. 9 med "tillkänna" bort ha följande lydelse: Utskottetframhöll också i anslutning till sitt tillstyrkande till nedläggning av 40platser på att det var nödvändigt att arbetsmarknadsmyndigheterna ochregeringen beaktade konsekvenserna från sysselsättningssynpunkt av beslutet,och utskottet förutsatte att möjligheterna noga övervägdes att kompenseraregionen för den förlust av arbetstillfällen som beslutet innebar. ' Departementschefenuttalar i den nu föreliggande propositionen, såvitt gäller nedläggningen avLärbro, att situationen på arbetsmarkna den kan ställa speciella krav.Utskottet anser att de kraven nu bör vara desamma som 1975. Det bör såledesåligga arbetsmarknadsmyndigheterna och regeringen att' beakta konsekvensernaav nedläggningen från sysselsättningssynpunkt. Det är minst lika angeläget nusom för två år JuU 1976/77: 29 19 sedanatt regionen kompenseras för den förlust av arbetstillfällen som beslutetinnebär. Medhänsyn till situationen på arbetsmarknaden på kan det, enligtutskottets mening, visa sig svårt för arbetsmarknadsmyndigheterna ochregeringen att klara en kompensation av sysselsättningen inom den tid förnedläggningen som regeringen stipulerat. Med hänsyn därtill och tillangelägenheten av att personalens intressen bhr tillgodosedda i störstamöjliga utsträckning kan det enligt utskottets mening bli nödvändigt att dröjamed nedläggningen och anpassa denna till arbetsmarknadsmyndighetemas ochregeringens möjligheter att skaffa annan sysselsättning. Ett sådantställningstagande ligger i linje med önskemålen i motionen 640. sålunda anfört om nedläggningen av kriminalvårdsanstalten börges regeringen till känna. Regeringensbeslut att lägga ned anstalten Ulriksfors , dock senast den30 , kommer att få mycket negativa effekter ur sysselsättningssynpunkti en tidigare av hög arbetslöshet hårt drabbad region. Isamband med att Ulriksfors förändrades från sluten tillöppen riksanstalt reducerades antalet platser på anstalten med 33 till 65.Samtidigt minskade antalet befattningshavare till ca 40. Reduceringenmedverkade till att den redan tidigare mycket svåra sysselsättningssituationeni regionen ytterligare förvärrades. Strömsundskommun, till vilken Ulriksfors hör, har minskatbefolkningsunderlaget med ca 6 000 invånare. Trots detta är arbetslösheten ikommunen mycket hög. Den var 506 och antalet arbetssökandevar 813. Regeringensmotiv för nedläggning av Ulriksfors är enligt propositionen bl. a. attanstalten från kriminalvårdssynpunkt är olämpligt belägen. Inför utskottet harrepresentanter för kommun och de anställda vid anstalten redovisaten motsatt mening. Ulriksforsär den enda riksanstalten i övre delen av . De intagna på anstahen ärockså till övervägande del norrlänningar. har goda förbindelser medtåg och bussar och snabbanslutning till flyg i . Anstalten har egetbesökshotell med 11 rum. I anslutning till anstalten bedrivs i nybyggdalokaler. såväl teoretisk som mekanisk utbildning i arbetsmarknadsstyrelsensregi. Anstalten har stora verkstadsutrymmen med kontrakterad produktion avträhus. Intagna som önskar arbete utomhus erbjuds sådant i anstaltensskogsenhet, kontrakterad med Norrskog. Inom anstaltens område finnsutomhusbad, golfbana, fotbollsplan, ishockeyplan m. fl. Ettannat argument i propositionen för nedläggning av Ulriksfors är att anstaltenbyggnadsmässigt är i särskilt dåligt skick. Även detta har bestritts införutskottet av talesmän för såväl kommun som JuU 1976/77: 29 20 har investeringar gjorts vid Ulriksforsanstaltenför ett par . När nedläggningsbeskedet kom pågick betydandeförbättringsarbeten inom anstalten.