bet · G001UbU30 · 1976-12-31 00:00:00 — UbU 1976/77: 30 betänkande medanledning av propositionen 1976/77:55 om folkhögskolan jämte motioner Sedan regeringen i propositionen 1976/77: 100bilaga 12 under punkterna F 8F 10 beräknat medel för Bidrag till driften avfolkhögskolor. Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor samt Bidrag tillengångs-anskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor har regeringen i propositionen1976/77: 55 () efter föredragning av statsrådetWikström föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för enreformering av folkhögskolan som förordats i propositionen, 2. godkänna de principer förstatsbidrag till driften av folkhögskolor som förordats i propositionen, 3. besluta om inrättande av enlånefond för byggnadsarbeten vid folkhögskolor i enlighet med vad somförordats i propositionen, 4. till Bidrag till driften avfolkhögskolor m. m. för / 78 anvisa ett förslagsanslag av , 5. godkänna att medel som vidutgången av /77 kvarstår på de nuvarande reservationsanslagenBidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor och Bidrag tillengångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor överföres till detnya förslagsanslaget, 6. till Lånefonden förbyggnadsarbeten vid folkhögskolor för /78 anvisa ettinvesteringsanslag av . I propositionen föreslås på grundval av bl. a. ettbetänkande års folkhögskoleutredning vissa förändringar avfolkhögskolans organisation. Vidare föreslås ett nytt statsbidragssystem förfolkhögskolan. Verksamheteni folkhögskolan bör enligt propositionen så långt det är möjligt ha somutgångspunkt kursdeltagarnas livssituation. Målet är såväl att främjadeltagarnas personliga och sociala utveckling som att ge dem sådana kunskapersom de behöver för att bl. a. aktivt kunna påverka arbetsliv och samhälle. Detövergripande målet bör även i fortsättningen vara att främja allmänmedborgerlig bildning. Nuvarande bestämmelser om indelning i årskurser ochom obligatoriska ämnen föreslås utgå. För att garantera ett minimum av längrekurser föreslås att varje folkhögskola skall anordna minst två itiden inte sammanfallande 15-veckorskurser med minst 20 dehagare. Samtidigtföreslås att minimitiden för kortare kurser sänks . Nuvaranderesurser för vissa folkhögskolors kontaktverksamhet med 1 Riksdagen1976/77.14 saml. UbU 1976/77: 30 2 övrigtfolkbildningsarbete, bl. a. de s. k. kombinerade tjänsterna, bör enligtpropositionen slås samman och fördelas på samtliga folkhögskolor. Samtidigtföreslås ökade medel utgå för kontaktverksamhet. Bidragen till skolornasadministration föreslås höjda med 4 milj. kr. Isyfte att främja samarbetet med studieförbund eller annan organisation ellerinstitution föreslås nya regler för kurser förlagda utanför folkhögskolanslokaler. Denönskvärda samverkan mellan olika grupper vid skolorna föreslås i första handknytas till tre organ: styrelse, lärarråd och kursråd. Systemetmed filialfolkhögskolor avvecklas. Filialfolkhögskolorna bör antingen betraktassom kurser förlagda till annan ort eller bli självständiga.Folkhögskoleverksamheten i och i Marianhelund föreslås erhållastatsbidrag som självständiga folkhögskolor fr. o. m. . Detsärskilda stödet till skolorna för att underlätta de handikappades studierföreslås höjt med 2,3 milj. kr. Förmusikundervisning föreslås en bidragsförstärkning i form av högre lärartäthetän vid vanliga kurser samt en ökad undervisningsvolym. föreslås attstödet fördelas på flera skolor än . Även stödet tillfritidsledarutbildningen föreslås höjt. Möjlighetertill behörighet för anställning som rektor, och lärare bör öppnas för sådanapersoner som genom annan utbildning än den sedvanliga skaffat sig för tjänstentillräckliga kunskaper och färdigheter. Resurserför kurativ verksamhet och studie- och yrkesorientering saint för skolhälsovårdföreslås tillkomma samtliga skolor. Statensstöd till folkhögskolorna bör i fortsättningen utgå oberoende av huvudmannaskapoch endast relateras till verksamhetens omfattning. För att möjliggöra en sådanövergång föreslås en höjning av statsbidraget med 5,7 milj. kr. Enhelt ny konstruktion av statsbidraget föreslås. Den föreslagna konstruktionenmedför dels att resurserna kan användas på ett friare sätt vid ' skolorna, delsatt det administrativa arbetet avsevärt förenklas såväl vid skolorna som hosskolöverstyrelsen (SÖ). Den innebär att statens bidrag med några få bidragsposter undantagna beräknasenligt en schablonmetod knuten till lärarlönekostnaden. En viss del av ensådan lärar-lönekostnad utgår per elevveckä. Skolan får sedan i princip avgörahur medlen skall användas. Resurser motsvarande nu utgående sanerings- ochbyggnadsbidrag föreslås ingå i schablonbidraget. För att mildra effekterna avätt byggnadsbidraget fördelas på samtliga skolor föreslåsövergångsbestämmelser, som är avsedda att gälla för de folkhögskolor som redanhar framskridna byggnadsplaner. Isyfte att underlätta skolornas lånemöjligheter vid byggnadsarbeten föreslås atten statlig lånefond inrättas. De föreslagna reformernaföreslås träda i kraft . ' UbU1976/77: 30 3 Motionerväckta under allmänna motionstiden vid /77 1976/77:988 av herrWerner in: fl. (vpk) i motionen hänvisas till vad som anförts i den tillarbetsmarknadsutskottet remitterade'motionen 1976/77: 985 såvitt gälleryrkandet 1 att uttalar att åtgärder bör vidtas för att inrättasärskilda kortare kurser för invandrare vid landets folkhögskolor, främst iämnena svenska och samhällskunskap, med sikte på en successiv utvidgning avän)nésområdena, 1976/77:990 av m. fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet 2 att hosregeringen hemställer om förslag orri inrättande av ett zigenskt kulturcentrumoch zigensk folkhögskola i enlighet med vad som anförts i den tilLarbetsmarknadsutskottet remitterade rhotionen 1976/77: 989. Motionerväckta med anledning av propositionen 1976/77:1423av i Lycksele.m. (s, c, ,ip, fp) vari yrkas att uttalar att fr.o.m. den Ijuli 1977 bör erhålla ställning som självständig statsunderstödd folkhög skola, .. '' ' ' - ::.'' 1976/77:1424 av () vari yrkas.att i,.in9tipnen nämnt re-, servationsanslag,, oniyandlas till försjagsansläg för extra förstärkningsåtgärderför handikappades folkhögskolestudier, 1976/77:1425 av i 'm: fl. (s) vari yrkas att beslutar avslå propositionen 1976/77:-55:i vad avser normé- ringssystem och studieomdömen, : ''', '.'' 1976/77:1426 av i m. fl. (s) vari yrkas att begär attregeringen uttalar sig för att Estetiska folkhögskolelinjen ochfolkhögskoledelen vid. , Praktiska, Skola från den 1 juli 1977ombildas till självständiga folkhögskolor, : . 1976/77:1427 av m. fl. (c, s, m, fp, vpk) vari yrkas att riksdagenbeslutar att folkhögskolor rried speciallinje för kombinationen studier-idrottges möjlighet att anta sökande som fyllt till sådana kurser om minst 15veckors längd utöver kvoten om av ;antalet studerande, 1976/77:1428 av m. fl. (s) vari yrkas att be slutar uttala att extrastöd skall utgå till språkligt handikappade i enlig het med folkhögskoleutredningens, förslag, ,,;,,., 1976/77:1429 av herrar i (c) och Transson (e) vari yrkas att beslutaruttala att folkhögskolorna får rätt att till kurser om högst treveckor,'förlagda'i huvudsak tUl'skoläns egna. It 1976/77.14 saml. UbU 1976/77: 30 4 anordnadei samarbete med bam- och , anta elever som fyllt minst 14år, 1976/77:1430 av fm () och fm Odelsparr (c) vari yrkas att uttalaratt särskilda omdömen i estetiska eller andra speciella ämnen ellerämnesgrupper skall få ges på vissa speciallinjer efter SÖ:s prövning, 1976/77:1431 av m. fl. (s) vari yrkas att beslutar attfilialen till i ombildas till en självständigfolkhögskola, 1976/77:1432 av herrar i Skärstad (c),och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att förslaget om normeringsinstmment för folkhögskolan avslås, 1976/77:1433 av m. fl. (c) vari yrkas att vid sin behandling avpropositionen 1976/77: 55 beslutar att i motionen berörda elever räknas till dehandikappgmpper för vilka äskats ett förhöjt schablonbidrag, 1976/77:1434 av () vari yrkas att beslutar uttala 1. att folkhögskolorna gesmöjlighet att erhålla arrangemangsbidrag för kulturprogram ur den kvot som äravsedd för "andra organisationer", 2. att den föreslagnaminimi-inackorderingsavgiften betraktas som ett riktmärke och inte som etttvingande villkor, 3. att kommunemas rätt att gestipendier inte inskränks, 4. att folkhögskolorna också ifortsättningen i vissa fall får rätt att ge omdömen efter kurser kortare än 30veckor, 1976/77:1435 av herrar i (fp) och i (fp) variyrkas att beslutar att gmpperi språkligt handikappade får räknas medi den grupp som enligt propositionen 1976/77: 55 av treår skall få räkna.varje.handi-kappelewecka som 1,5 vid beräkningen avbidragsunderlaget, 1976/77:1436av i m. fl. (c, s, m, fp) vari yrkas att vidbehandlingen av propositionen 1976/77: 55 som sin mening uttalar attfilialfolkhögskolan i erhåller ställning som självständigfolkhögskola fr. o. m. , 1976/77:1437av fröken () vari yrkas att vid behandlingen avpropositionen 1976/77: 55 om folkhögskolan beslutar att 1.det belopp, som ställs till förfogande för förstärkningsåtgärderdär schablonen 1,5 för varje handikappelewecka vid UbU 1976/77: 30 5 beräkningav bidragsunderlaget inte räcker skäll föras upp som förslagsanslag, 2.de skolor som har särskilda kurser för vuxna språkligt handikappade skall fåräkna dessa elever som andra handikappade för att därfned komma i åtnjutande avden förmånligare elevveckoberäkningen i enlighet med vad som anförts imotionen, 1976/77:1438 av fröken m.fl. (s) vari yrkas att beslutar attextrastödet till folkhögskolornas handikappundervisning även måtte omfattaspråkligt handikappade, 1976/77:1439 av () vari yrkas att beslutar att kravet på minst envinterkurs av samma tidslängd som bibehålls ifolkhögskoleförordningen, 1976/77:1440 av () vari yrkas att beslutar att till Bidrag tilldriften av folkhögskolor m. m. för /78 apvisa ett i förhållandetill regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av 224 672 000kr., 1976/77:1441 av i Johaimishus (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande rätt attanordna ämneskurser upp till tre veckors längd för 1415-åringar vidfolkhögskola i samarbete med , 1976/77:1442 aV m. fl. (vpk) vari yrkas att 1. hos regeringen hemställer om enny utredning om folkhögskolans framtid, varvid även bör beaktas förstärktstatligt stöd till folkhögskolan, 2. uttalar att i det kommandeförslaget till folkhögskolelag bör stadgas om en förlängning av de långakurserna , 3. uttalar sig för ettdemokratiskt inflytande inom folkhögskolan, i enlighet med vad som anförs imotionen, ' 4. uttalar att studieomdömena böravskaffas inom folkhögskolan' och att i fortsättningen endast intyg omgenomgången kurs bör avges, 5. beslutar avvisa propositionen1976/77: 55 i vad gäller norinerings-instmment, 6. uttalar att skolöverstyrelsenbör ges möjlighet att utöva kontroll över dimensioneringen avfritidsledamtbildningen, . 7. beslutar att ett stöd förspråkligt handikappade elever skall utgå med en lärartäthet av 4,0 lärartimmarper elevvecka. På grundval av folkhögskoleutredningenshuvudbetänkande (SOU 1976: 16) Folkhögskolan läggs i den förevarandepropositionen fram UbU 1976/77: 30 6 förslagsom innebär dels att friheten för skolan att isj älv utforma sin verksamhetinom ramen för en fastställd allmän målsättning skall bestå och i vissaavseenden vidgas, dels att det statliga stödet till folkhögskolorna ibetydande grad skall ökas. Folkhögskoleutredningenhar tidigare avlämnat delbetänkandet (Ds U 1974: 11) Folkhögskolans fritidsledamtbildning (prop. 1975: 14, UbU 1975:12, rskr 1975: 123) samt rapporterna (Ds U 1,974: 9 och 10) Folk högskoleelever och (1975: 17)" Folkhögskolan och dess lärare... har utredningen även avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1977: 8) Folkhögskolan 2. Detta betänkande remissbehandlas för när varande. ..;;. Enligtmotionen 1976/77:1442 är det genöriiförda utredningsarbetet inte till fyllest.Motionärerna föreslår (yrkandet 1) att hos re- geringen hemställer omen ny utredning om folkhögskolans framtid, vilken utredning också skall ha attlägga frarn förslag oni ett förstärkt statUgt stöd till folkhögskolan. Utskottetkan inte ansluta sig till förslaget öm en ny utredning. Ut- , skottet hävdaratt folkhögskolomas intressen bäst främjas genom att nu fattar ettreformbeslut beträffande folkhögskolan vilket bl. a. innebär att det höjdastatsbidraget kanutgåfr.io.m. Utskottet avstyrker alltsåyrkandet 1 i motionen 1976/77: 1442. Det finns 108 statsunderstöddafolkhögskolor och sex filialfolkhögskolor. Med hänsyn till huvudmannaskapet brukar folkhög skolorna indelas i tre grupper:. laridstingsskolor,stödföferiingsskolor och rörelseskolor. ;,;, i'.'. j 'r.\-:'-.-. i ;;:- ' anser i hkhét ined'folkhögskoleutredningen att nu existerande filialfolkhögskolor skallupphöra och antingen bli självständiga folkhögskolor eller drivas söm'exténiakurser.-1 detta sam- ' manhang föreslår regeringen attfolkhögskoléiiridérvisniiigén i fr.o.m. . skall medstatsbidrag få bedrivas söm en självständig folkhögskola i externatform medGöteborgs komniun som huvudman samt att den:folkhögskoleuhdervisningsorh'Kaggehölms folkhögskola bedriver i i skallmed statsbidrag få bedrivas som en självständig folkhögskola med StiftelsenKaggeholnis folkhögskola som huvudman fr. o. m. . Avpropositionen framgår att skolöversityrelsen skall få i uppdrag att lägga framförslag om vilka av de övriga filialfolkhögskolornasom bör kunna bli självständigaoch vilka som bör drivas som externa kurserl ; Skälkan anföras mot att ,;innan resultatet av skolöver- styrelsensutredningsarbete föreligger, fattar beslut i fråga om folkhögskoleundervisningeni och i . Utskottet har emellertid funnit sig böra.förorda att biträder regeringens förslag, men är inte beretttillstyrka bifall till yrkandena om iiya självständiga UbU 1976/77: 30 7 folkhögskolori motionerna 1976/77: 1423,, 1976/77: 1426, 1976/77: 1431 och 1976/77: 1436. Imotionen 1976/77: 990 (yrkandet 2) framhålls angelägenheten av att den zigenskakulturen hålls levande inom den zigenska folkgruppen. Mo- tionärerna anser att det bör upprättas ettzigenskt kulturcentrum och i anslutning till detta en zigensk folkhögskola.Utskottet anser att särskilda folkhögskolor för olika minoritetsgrupper intebör byggas upp såvitt intespeciella skäl motiverar det. Tillräckliga skäl anser utskottet inte anfördaför en zigensk folkhögskola. Skulle en sådan folkhögskola byggas upp fårfrågan om statsbidrag till den prövas, i sedvanlig ordning:' Medanledning av förslaget i samma motionsyrkande om ett zigenskt kulturcentrumerinrar utskottet om att jämlikhet, valfrihet och samver- kan genom beslut av riksdag (prop. 1975:26, InU 1975: 6 och rskr 1975: 160) fastslagits som mål för minoritétspolitikeni stort. Jämlikhetsmålet innebär vidare att niinoritetsgrupper skall hamöjlighet att ge uttryck för en egen språklig och kulturell identitet inomramen för en intressegemenskap som omfattar hela samhället. Utskottet anserinte att vad som anförts i motionen 1976/77: 989 utgör tillräckligt underlagför att i enlighet med yrkandet 2 i motionen 1976/77: 990 hosregeringen begära förslag om inrättande av ett zigenskt kulturcentrum.Utskottet vill emellertid tillfoga att frågan om behovet, arten och omfattningenav eventuella särskilda åtgärder till stöd för den zigenska kulturen liggerinom statens kulturråds ansvarsområde. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkandet 2 i motionen1976/77:990. Föredragande statsrådet anser att man i.formuleringen av folkhögskolans mål bör bibehålla det uttryck som vunnit hävdinom skolformen, nämligen att den skall ge allmän medborgerlig bildning, dvs.skolornas strävan skall vara att medverka till både elevernaspersonlighetsutveckling och deras sociala utveckling. Utskottetansluter sig till denna uppfattning. Som föredragande statsrådet framhållerger folkhögskolans frihet att välja: målgrupper och att : utforma kursplanerskolan stora möjligheter att möta v'åxlande behov hos utbildningssökande.Utskottet är också ense med föredragande statsrådet om vad denne anfört ifråga om folkhögskolans förhållande till andra utbildningsformer, men villsärskilt stryka under att folkhögskolan i första hand skall tillgodose vuxnamänniskors utbildningsbehov. Av det anförda följer att utskottet delar,folkhögskoleutredningens och föredragande statsrådets uppfattning attfolkhögskolan inte bör erbjuda yrkesutbildning och yrkesförtbildning på områdendär andra utbildnings-' former av samhället fått uppgifter och resurser: Vadgäller folkhögsko-, lomas fritidsledarutbildning vill utskottet .erinra om:riksdagens beslut (prop. 1975: 14, UbU 1975:12, rskr 1975:123).Beslutet innebar UbU 1976/77: 30 8 bl.a. att dimensioneringen beräknades till 500 elever per årskurs. Några andrasätt att styra dimensioneringen än att låta det av beslutadetiUäggsbidraget på,. per elev och läsår utgå endast för nämnda 500elevplatser ansågs inte nödvändiga. Antalet studerande har i praktiken blivitstörre. Föredragande statsrådet är inte beredd att nu förorda andra åtgärderför att styra dimensioneringen utan anser att i första hand huvudmän och skolorbör känna sin del av ansvaret för balansen mellan utbildningsvolymen ocharbetsmarknadens fortsatta behov. har fått i uppdrag att nogafölja utvecklingen av behovet av fritidsledare och att bistå folkhögskolornamed råd i fråga om dimensioneringen. Med erinran härom avstyrker utskottetyrkandet 6 i motionen 1976/77: 1442. Utskottet har emellertid den uppfattningenatt speciella åtgärder kan behöva övervägas om inte huvudmän och skolor bättreföljer intentionerna i beslut . Utskottet delar föredragande statsrådetsuppfattning att någon längre gmndutbildning för kulturförmedlare inte böranordnas vid folkhögskolorna utan att insatserna i detta avseende börbegränsas till kortare kurser för dem som gör frivilliga insatser påkulturområdet och till fortbildnings- och vidareutbildningskurser. Föratt öka möjligheterna att på folkhögskolorna anordna kulturprogram, såväl förskolsamhällets som för närsamhällets folk, finner utredningen det önskvärt,att folkhögskolorna själva får möjlighet att erhålla arrangemangsbidrag förkulturprogram. Sådana bidrag utgår i en kvot tillfolkbildningsorganisationer och i en annan kvot till andra organisationer.Utredningen föreslår att folkhögskolorna får möjhghet att erhållaarrangemangsbidrag ur den kvot' som är avsedd för andra organisationer.Föredragande statsrådet har inte biträtt förslaget. Imotionen 1976/77: 1434 (yrkandet 1) anförs att det är värdefullt förfolkhögskolorna att ha egna möjligheter att söka arrangemangsbidrag, framförallt för att få fullständig frihet att välja inriktning på kulturprogrammen. Utskottetdelar uppfattningen att det är angeläget att kulturprogram förläggs tillfolkhögskolorna, men är nu inte berett förorda att bestämmelserna förarrangemangsbidrag ändras, varför utskottet avstyrker yrkandet 1 i motionen1976/77: 1434. Utskottet erinrar om vad föredragande statsrådet anfört omvissa skolors möjligheter att få del av dessa bidrag genom sinhuvudman. Enligt folkhögskoleförordning skallen,folkhögskola anordna antingen både vinterkurs och sommarkurs ellerenbart vinterkurs. Vinterkursen skall som regel omfatta och i denskall ingå vissa obligatoriska ämnen. Den får,inte vara kortare än 21 veckor.Kursorganisationen har kommit att utvecklas efterdelvis andra linjer än vad som är föreskrivet. UbU 1976/77: 30 9 kursernahar helt försvunnit och vinterkurserna är vid praktiskt taget allaskolor långa. Parallelltmed den traditionella vinterkursen förekommer ämneskurser. Undervisningen iämneskurs skall vara samlad kring visst ämne eller viss ämnesgmpp. Någraobligatoriska ämnen finns således inte i denna kurstyp. I den officiellastatistiken hai: kurser orii minst 30 veckors längd förts samman till engrupp, s. k. långa ämneskurser. Huvud-delen av de långa ämneskurserna harformen av speciallinjer på musikens, bildkonstens, konsthantverkets ochdramatikens område. Enligtpropositionen är det inte längre befogat att upprätthålla indelningen i olikaslags kurser. Nuvarande bestämmelser om indelning i årskurser och omobligatoriska ämnen föreslås också bli slopade. Ut-, skottet har inget atterinra häremot eller mot att minimitiden för kortare kurser sänks från femtill . Föratt garantera ett minimum av längre kurser föreslås att varje folkhögskolavarje år skall vara skyldig att anordna minst två i tiden inte sammanfaUande15-veckorskurser. I motionen 1976/77: 1439 hemställs att kravet på minst envinterkurs skall bibehållas. Motionären menar att de långavinterkurserna är en förutsättning för att folkhögskolorna på rätt sätt skallkunna fullgöra sina uppgifter. I motionen 1976/77: 1442 (yrkandet 2) anförs attkärnan i skolans verksamhet måste utgöras av långa kurser för attinte folkhögskolorna skall förvandlas till kurs- och konferenshotell. Medanledning av motionsyrkandena vill utskottet först påpeka, att föredragandestatsrådet inte anslutit sig till folkhögskoleutredningens förslag ombegränsning av kravet på kurslängd till att gälla minst en kurs omminst 15 veckors varaktighet. I förhållande till utredningens förslag och nugällande bestämmelser utökas i propositionen kravet på kurslängd så attkurstiden under ett arbetsår alltid blir minst . Denna kurstid skallemellertid kunna delas upp på två i tiden inte sammanfallande 15-veckorskurser.Vidare bör påpekas att det även kommer att stå folkhögskolan frittatt anordna t. ex. en sammanhängande kurs om 30 veckors längd eller mer. Meddet anförda avstyrker utskottet motionen 1976/77: 1439 och yrkandet 2 imotionen 1976/77: 1442. Imotionen 1976/77: 988 begärs ett uttalande om att åtgärder bör vidtas för attinrätta särskilda kortare kurser för invandrare vid landets folkhögskolor,främst i ämnena svenska och samhällskunskap, med sikte på en successivutvidgning av ämnesområdena. Utskottethar i tidigare under innevarande avgivna betänkanden ganska utförligtbehandlat olika aspekter.på invandrarnas studiesituation. I detta sammanhangvill utskottet uttrycka förhoppningen att de ökade statsbidragen tillfolkhögskolans verksamhet bl. a. skall kunna resultera i ett ökat utbud av förinvandrare speciellt tillrättalagda UbU 1976/77: 30 10 kurser.Utskottet utgår alltså från att syftet med yrkandet Ii motionen: 1976/77: 988skall komma att bli tillgodosett. Yrkandet bör därför kunna avslås avriksdagen. I vad det gäller åldersgränser föreslås ipropositionen att 18-årsgräh-sen skall bibehållas som huvudprincip för antagnmgtill folkhögskola. Föredragande statsrådet anser att en skolas styrelse, dåsärskilda skäl föreligger, skall få anta sökande soin fyllt till kurserom minst 15 veckors längd inom en kvot av högst av antaletstuderande. I likhet med folkhögskoleutredningen anser föredragande statsrådetvidare att skall kunna medge att 16-åringar antas tillkurser av kortare varaktighet än . Folkhögskoleutredningenhar ansett det önskvärt att även ungdomar kan delta i vissa kurser.Utredningen har därför föreslagit, att skolorna skall få rätt att till kurserav högst tre veckors längd, förlagda i huvudsak till skolornas egna lokaleroch anordnade i samarbete med barn- och , anta elever somfyllt minst . Föredragande statsrådet har inte biträtt detta förslag.Utredningens ifrågavarande förslag tas upp i motionerna 1976/77: 1429 och1976/77: 1441, i vilka båda motioner iiian anser att förslaget bör genomföras. Folkhögskolornaskall i första hand tillgodose de vuxnas studiebehov och utskottet anser attskäl kan anföras mot att öppna folkhögskolöma för nya ålderskategorier.Utskottet vill emellertid förorda att skolorna tills vidare under enförsöksperiod ges möjlighet att i samarbete med ungdomsorganisationpå skolorten och i skolans lokaler anordna kurser om högst tre veckors längdtill vilka får antas elev som fyllt minst . Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av motionerna 1976/77: 1429 och 1976/'77: 1441 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.