bet · G001KU36 · 1976-12-31 00:00:00 — betänkande 1976/77:36 medanledning av motioner angående arbetsformer m, m. I detta betänkande behandlas följande motioner:1976/77:135 av m, fl, (m), 1976/77:567 av m, fl, (fp),1976/77:570 av m, fl, (s), 1976/77:573 av () ochfröken (), 1976/77:577 av (), 1976/77:579 av herrLindahl i m, fl, (fp), 1976/77:580 av (),1976/77:591 av m, fl, (vpk) och 1976/77:1004 av () 1betänkandet redovisas avsnittsvis de frågor som tagits upp i motionerna. I motionen 135 yrkas att hos regeringenanhåller om tillsättande av en observatörsgrupp, i vilken parlamentarikeringår, för att följa direktvalen till , inte minst medavseende på kvinnorepresentationen. Motionärernaerinrar om att beslut fattats inom europeiska gemenskapen rörande direkta ochsamtidiga val till . De hänvisar till attdirektvalen och det nya ger upphov till många obesvarade frågor,både sådana som enbart berör valen 1978 och sådana som mer tar sikte påframtiden. De framhåller även att man på ansvarigt EG-häll talat omnödvändigheten att informera kvinnorna om Europaarbetet, sä att många kvinnordeltar i valet både som väljare och som kandidater. Utskottethar inhämtat utrikesutskottets yttrande över motionen. I yttrandet, som fogatstill detta belänkande som bilaga 1, ges en närmare beskrivning avEuropapariamentets uppgifter och sammansättning, vartill hänvisas. Riksdagensställning 1 den utrikespolitiska beslutsprocessen 1 motionen 580 yrkas att beslutar utredasina arbetsformer i fråga om utrikesfrågor, med sy fteatt nå ett läge där deväsentliga frågorna prövas a v 1 Rik.ulagen 1976/77. KU 1976/77:36 2 riksdageninnan regeringen deltar i internationella förhandlingar. Imotionen framhålls bl, a, all strävan bör vara alt skall få behandlaförhandlingsfrågorna innan reella beslut fallas. skall dra uppriktlinjer och ange de mål som svenska förhandlare bör ha inför FN-konferenser,andra konferenser och viktigare bilaterala överiäggningar. På regeringen bördärefter ankomma att så långt är möjligt fullfölja och i detalj administreraden av beslutade utrikespolitiken, heter det i motionen. Utrikespolitikenär enligt regeringsform (RF) liksom enligt RF en regeringensstyrelsefunktion. 1 samband med förfaltningsreformen framhöll emellertid såvälgrundlagberedningen som departementschefen att utrikespolitikens betydelse förrikets säkerhet motiverade all hade en vidsträckt insyn och ettstarkt inflytande pä detta område. Det föreligger sålunda skyldighet för regeringenatt inhämta godkännande innan en för riket bindande internationellöverenskommelse ingås, inte endast när överenskommelsen förutsätterlagstiftning ulan också när överenskommelsen är av större vikt (10 kap. 2 !;RF). medverkan i utrikespolitiken är vidare grundlagsfäst genomreglerna om utrikesnämnden. Enligt 10 kap, 6 S RF skall regeringen fortlöpandehälla utrikesnämnden underrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan fåbetydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa så ofta del behövs. 1alla uirikesärenden av större vikt skall regeringen före avgörandet överläggamed nämnden om så kan ske. Nämnden sammanträder på kallelse av regeringen ochskall sammankallas om minst fyra av nämndens ledamöter begär överläggning iviss fråga. Ulskolleihar inhämtat utrikesulskollels yttrande över motionen. Yttrandet fogas tillbetänkandet som bilaga 2. 1 yttrandet redogörs bl. a, för olika samarbelsformermellan regering och riksdag i utrikespolitiska frågor. 1 motionen 570 yrkas att uppdrar ätutredningen om arbetsformer att förutsättningslöst utreda frågan omhur revision av statsförvaltningen bör anordnas. Motionärernaerinrar om att moderniserat och effektiviserat olikaparlamentariska organ med berednings- och kontrolluppgifter, I främsta rummetgäller det den nya utskottsorganisationen, som verkat , Ävenriksdagens ombudsmannaorganisation har dimensionerats och organiserats så attden är bättre att möta nya krav. Verksamhetenhos revisorer har också förändrats, men här gäller i huvudsak attreformerna tagit sikte på det i och för sig betydelsefulla arbetet i kansliet.F. n, slutförs f ö, en utredning om kansliets personalorganisation m, m. KU 1976/77:36 3 Enligt motionärernas uppfattning bör även förrevisorernas del göras en mera genomgripande utredning som sätter inrevisionsarbetet i ett större parlamentariskt och revisionstekniskt sammanhang.Utredningen bör ta upp grundläggande frågor om revisorernas uppgifter. Därvidbör behandlas den särskilda karaktären på arbetet med hänsyn till denparlamentariska kontrollfunktionen och i förhållande till annan revisionsverksamhetinom statsförvaltningen. Motionärernaföreslår att det föreslagna utredningsarbetet sker under medverkan av partiernai och då lämpligen inom den befintliga utredningen om en översyn avriksdagens arbetsformer. Riksdagenhar under innevarande behandlat en motion med i huvudsak samma syftesom i den nu aktuella. 1 utskottets betänkande (KU 1976/77:4) gavs en utföriigredovisning av gällande ordning och av de remissvar som avgivits av riksdagensrevisorer och . I dessa avseenden hänvisas till betänkandet. Konstitutionsutskottetuttalade vid sin behandling av motionen att utredningen om en översyn avriksdagens arbetsformer var oförhindrad att ta upp vis.sa frågor rörande bl, a,sambandet mellan revisorer och utskotten till prövning. Utskottetansåg att någon ändring beträffande riksdagsrevisorernas ställning inte f n.borde komma till stånd och avstyrkte motionen. Vidbehandlingen hänvisades bl. a. till en av revisorertillsatt utredning () med uppgift att göra en översyn avpersonalorganisationen inom revisorers kansli. Denna utredning harnyligen slutfört sitt uppdrag och avgivit betänkandet revisorer -organisation, arbetsrutiner, resurser. I betänkandet framläggs vissa förslagtill effektivisering av kansliets arbete och vissa ändringar i arbetsrutinerna,varigenom de parlamentariskt valda revisorerna skulle komma att styrautredningsarbetet i större utsträckning än . Offentligautskottssammanträden m. m. I motionen 579 yrkas att i 4 kap. 12 >;riksdagsordningen (RO) införs en bestämmelse av följande lydelse:"Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som sägs i 10! ; skall dock vara offentligt, därest detta begäres av minst en tredjedel avledamöterna i utskottet." Enligtgällande regler i 4 kap. 12 >:; RO skall utskott sammanträda inom stängdadörrar. Om särskilda skäl föreligger kan utskott medgiva att även annan änledamot, suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. Förslagatt göra det möjligt för utskotten att anordna offentliga utskottsutfrågningarhar behandlats i vid ett flertal tillfällen. Vid 1975/riksmötetogs frågan upp i motionerna 1975/76:194 av m. fl. (fp) och1975/76:1980 av m.fl, (m). behandlademotionerna under föregående i betänkandet 1975/ 1*1976/77. KU 1976/77:36 4 76:45,För frågans tidigare behandling hänvisas dels till detta betänkande, dels tillbetänkandet KU 1975/76:4, i vilket en mer omfattande redovisning återfinns.Utskottet avstyrkte vid båda tillfällena motionsyrkandena men uttalade attutredningen angående en allmän översyn av arbetsformer under sittarbete kunde komma att överväga den aktuella frågan, reservation (2 m, 1 fp) hemställdes att skulle anta en ändring i 4kap, 12 RO av samma lydelse som i nu aktuella motionsyrkande. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Angåendeöverförande av beslutsfunktion 1 vissa fall från kammaren till öppnautskottssammanträden 1 motionen I004yrkasatt hos regeringenbegären utredning med uppgift att utarbeta förslag om ett överförande av vissafunktioner från kammaren till öppna utskottssammanträden, 1motionen föreslås utredning om förändringar i arbetsformer, bl. a.innebärande att "en betydande del av riksdagsdebatterna och riksdagsbeslutenöverförs till öppna utskottssammanträden". Som exempel på ärenden somskulle kunna lämpa sig för avgörande inom utskotten anger motionären yrkandensom utskotten önskaravslå. En annan möjlighet skulle vara att ge utskottenslutlig bestämmanderätt såvida inte en minoritet begär att ärendet går vidare. Utskottenhar enligt gällande ordning endast beredande funktioner. Ett undantag härifrånutgör den särskilda beslutanderätten för finans- och skatteutskotten som underden tid då ej pågår gemensamt kan på vägnar besluta omindirekta skatter. Sådant beslut måste senare konfirmeras av . 1 motionen 591 yrkas att beslutargeutredningen om arbetsformer i uppdrag att snabbt framlägga förslagom ändring i riksdagsordningen med innebörden att alla i riksdagenrepresenterade partier skall ha rätt att delta i utskottsarbete. Motionärernaanför att utskottsarbetet är en viktigdel av arbete och att det fråndemokratisk synpunkt är viktigt att varje parti ges möjlighet att delta iutskottsarbete. Bestämmelseromval inom återfinns i 7 kap, RO, I 2 vistadgas att val beredes av eninom utsedd valberedning, 1 denna skall varje partigrupp, sommotsvarar parti som vid riksdagsvalet har fått eller mera avrösterna i hela riket besätta minst en plats. De närmare bestämmelserna omvalsättet finns i 3 och 4 S- Enligt dessa regler kan val till t, ex, utskottförrättas genom att kammare föreläggs en lista upptagande de namnvalet avser. Listan skall ha godtagits av valberedningen KU 1976/77:36 5 medsådan majoritet att alla ledamöterna utom en måste ha varit ense. En minoritethar emellertid rätt att begära val med slutna sedlar. Platserna skall i så fallfördelas proportionellt mellan partierna. Bestämmelserna är närmarekommenterade i grundlagberedningens betänkande (SOU 1972:15) vari anförsföljande: Ehuru man kan förvänta att acklamationsförfarandemed stöd av 3 S första eller andra stycket kommer att bli det vanliga vid valinom kammaren, bör regleringen som utgångspunkt ha att val skall förrättas medslutna sedlar. Undantag härifrån, som bör få uppställas endast ihuvudbestämmelse i RO, innefattas enligt förslaget - förutom i de nämndabestämmelserna om val med acklamation - i föreskrifterna i I kap. 7 ij tredjestycket och 7 kap. 2 ! ; andra stycket och 12 S första stycket om tillsättningav uppdrag genom anmälan från partigrupperna. Skall val med slutna sedlar avsetvä eller fiera personer, bör det vara proportionellt. Fråndenna regel görs inte något formligt undantag. I de för ett organ grundläggandebestämmelserna kan emellertid föreskrivas att funktionärer skall väljas"var för sig"; det är då formellt inte fråga om att utse "tvåeller flera" personer, -Å andra sidan börslutet val av endast en persongöras utan att partibeteckningar begagnas vid valet. Platsernai ett riksdagsorgan skall enligt gällande rätt fördelas mellan partierna enligtd'Hondts metod (heltalsmetoden) utan karteller. Beredningen har - särskilt medutskottsvalen för ögonen - ingående övervägt huruvida andra regler än denuvarande bör gälla för mandatfördelningen vid proportionella val inomriksdagen. Beredningen har därvid prövat förslag att direkt i författning angeplatsernas fördelning mellan partier, att förbjuda att tvä eller flera partiergår fram under en beteckning på valsedlarna (faktiskt kartelirörbud),att låtaden proportionella fördelningen avse det sammanlagda antalet utskottsplatseroch att övergå till annan mandatfördelningsmetod (t. ex. uddatalsmetoden). Fastännuvarande ordning lämnar ett par önskemål obeaktade, har beredningen likvälstannat för att inte föreslå någon ändring. Beredningen har fäst avgörande viktvid att de politiskt relevanta styrkeförhållandena i kammaren så nära sommöjligt kommer att avspeglas i varje utskott och annat organ. Pä grund häravhar tanken på en samtidig fördelning av samtliga utskottsplatser fått falla.Beredningen har vidare funnit att d'Hondts metod utan förbindelse med faktisktkartellförbud är den enda som garanterar att såväl ett parti med absolutmajoritet i kammaren som två eller flera samverkande partier medkammarmajoritet kan tillvinna sig majoritet i varje utskott (annat organ). Det har varit brukligt att val tillutskott företas med gemensam lista. Partierna har mot bakgrund avledamotsantalet fördelat platserna med tillämpning av i princip proportionellfördelning. Isamband med grundlagsreformen behandlade utskottet (KU 1973:26) ettmotionsyrkande (vpk) om att varje partigrupp, motsvarande parti som vidriksdagsvalet fått av rösterna i hela landet, ägde rätt attbesätta en plats i varje utskott. Det föreslogs också att antalet ledamöter iutskott skulle vara 17 och att platserna i övrigt skulle tillsättas proportionellt. KU 1976/77:36 6 Utskottet avstyrkte motionsyrkandet och framhöllhärvid att det föreliggande förslaget i allt väsentligt överensstämde medgällande ordning. Liksom grundlagberedningen och departementschefen ansågutskottet det inte vara påkallat att överväga genomgripande ändringar i dettahänseende. I motionen 577 yrkas att vidtar åtgärderför att undersöka möjligheterna att i stort sett återgå till tidigareceremoniel vid öppnande och förlägga huvuddelen av ceremonierna tillrikssalen. 1motiveringen anförs bl. a. att det tillämpade ceremonielet vidriksmötets öppnande saknar så gott som helt det tidigare riksdagsöppnandetssolennitet. Det saknar inte betydelse enligt motionären att själva inledningenav får en sådan utformning att den väcker allmänhetens intresse.Härigenom skulle strävan att komma i kontakt med medborgarna och fådem intresserade av de politiska frågorna'främjas. Riksdagenhar behandlat frågor om formerna för öppnande. Vidsin behandling av liknande motionsyrkanden vid 1975/anfördeutskottet (KU 1975/76:45): Även de frägorsom tas upp i motionerna 1975/76:255och 1975/76:687 har behandlats av . I motionernaföreslås att skall göra uttalanden rörande platsen för riksmötetsöppnande samt om utformningen av öppningsceremonin. Enligtbestämmelserna i riksdagsordningen är det talmannen som efter samråd med vicetalmännen fastställer ordningen för öppningssammanträden. anförde 1974 ankommer det alltså inte på att föreskriva hurceremonierna vid dessa sammanträden skall utformas. Något uttalande utöver vadsom anfördes vid riksdag bör därför enligt utskottets mening integöras. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill föreliggande motionsyrkanden, I en reservation (2 m) yrkades dels att riksdagenskulle uttala att öppnande av vid ny mandatperiods början skall ske pårikssalen på i former som anknyter till tidigare ceremoniel,dels att öppnandet vid andra riksmöten bör ske i i former somfastställes av talmannen i samråd med vice talmännen. Slopandeav titlar i officiella språk I motionen 567 yrkas att sloparanvändandet av titlarna fru, fröken och herr i officiella språk ochi stället använder förnamn plus efternamn och att statsråd och talman tilltalasutan civilståndstitlar, 1motionen 573 yrkas att beslutar överlämna motionen tilltalmanskonferensen med en begäran att frågan om officiella KU 1976/77:36 7 språkbrukskyndsamt skall prövas utifrån utgångspunkten att titlarna herr, fru och frökenskall slopas, 1en motion (m,c,s, fp) vid 1975/föreslogs att titlar av typherr, fru och fröken skulle slopas och att endast skulle användaför-och efternamn. Konstitutionsutskottetuttalade i sitt betänkande KU 1975/76:8 följande: Utskottet har i och för sig förståelse för det avmotionärerna angivna syftet med motionen. Det kan också framhållas attutvecklingen klart har gått i riktning mot en alltmerbegränsad användning av herr-, fru-och frökentitlarna i det officiella språket.Inom många samhällsområden har det blivit allt vanligare att endast begagnaför- och efternaiTin, mening bör något beslut i enlighet med hemställan i motionen inte nufattas av . Det kan erinras om att en av talmanskonferensen tillsattutredning överväger olika frågor rörande riksdagensarbetsformer. Utskottet förutsätter att i detta sammanhang kommer attövervägas även frågan om slopande av de i motionen nämnda titlarna i riksdagensofficiella språk och föreslår att motionen överlämnas till denna utredning. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. I motionerna behandlas en rad frågor som på olikasätt rör arbetsformer. Vad först gäller motionen 135 av m. fl,(m)om tillsättandet av en svensk observatörsgrupp för att följa vissa frågor idet s. k. . de europeiska gemenskapernaspariamentarikerförsamling, har utrikesutskottet i sitt yttrande tillkonstitutionsutskottet instämt i motionärernas bedömning att den pågåendereformeringen av Europapariamentet reser ett antal frågor som är av intresseäven ur svensk synpunkt. Många av dessa frågor kräver en kontinueriig bevakningunder . Utrikesutskottetutgår från att den svenska utrikesförvaltningen genom ambassaderna ivederbörande länder och delegationen i bevakar händelseutvecklingen ochrapporterar därom. Utskottet räknar med att i lämplig formsammanställer information. Riksdagspartierna har även själva möjlighet attinom ramen för sitt eget internationella samarbete följa den politiska debatteni detta sammanhang och i samband därmed ta del av erfarenheter ochinformationer som de bedömer av särskilt intresse. Däremot finnerutrikesutskottet det icke behövligt eller lämpligt att en särskildobservatörsgrupp med pariamentariskt inslag tillsätts för ändamålet. Konstitutionsutskottetinstämmer i utrikesutskottets synpunkter och slutsatser och avstyrkerföljaktligen motionen 135. KU 1976/77:36 8 har även yttrat sig över motionen580 av () om ställning i den utrikespolitiskabeslutsprocessen. erinrar om att både enligt tidigare ochnuvarande grundlag betraktas utrikesärendenas handläggning som enriksstyrelsefunktion bland andra och att ansvaret för utrikespolitikensbedrivande därmed i första hand skall åvila regeringen. I samband med 1974 årsförfattningsreform framhölls emellertid att utrikespolitikens betydelse förrikets säkerhet motiverar att försäkrar sig om en vidsträckt insyndäri och ett starkt inflytande däröver. Utrikesutskotteterinrar om att ett flertal former för insyn i och inflytande överutrikespolitiken har vuxit fram utöver dem som uttryckligen föreskrivs igrundlagen. Självfallet har utrikesnämnden och utrikesutskottet centralafunktioner, men information i olika utrikespolitiska frågor till riksdagenförekommer också i en rad andra berednings- och samrådsformer varigenomriksdagsledamöter och de politiska meningsriktningar de företräder kan fåinsyn i och utöva påverkan på regeringspolitikens utformning på utrikesområdet. Tilldessa informella samrådsformer hör de s. k, partiledaröveriäggning-arna, somofta ägnas åt brådskande utrikespolitiska ärenden. Information om viktigaförestående eller pågående internationella konferenser eller förhandlingar ochom det svenska agerandet vid dessa lämnas - förutom till utrikesnämnden ochutrikesutskottet - av regeringen på flera olika vägar, bl. a. genomregeringsförklaringar och särskilda utrikesdeklarationer, andrastatsrådsuttalanden, pressmeddelanden och andra publikationer. Utrikesutskottetnämner även en rad andra former för information till och deltagandefrån sida i utrikespolitiska frågor. Beträffande den aktuellamotionen uttalar utrikesutskottet att motionsyrkandet synes gå alltför långt isin syftning genom att tilldela regeringen en utpräglat bunden roll vad gällerutrikespolitikens utövande. Utskottet ställer sig avvisande till denna tanke. Konstitutionsutskottethar inte funnit anledning att inta annan ståndpunkt till motionsyrkandet ifråga än utrikesutskottet. Motionen 580 avstyrks således. I motionen 570 av m. fl. (s) yrkasatt uppdrar åt utredningen om arbetsformer attförutsättningslöst utreda frågan om hur revision avstatsföiyaltningen bör anordnas. motionen nämnda utredningen tillsattes av talmanskonferensen i anslutningtill författningsreform. Utredningen har bl, a, behandlat frågoromriksdagens arbetsplanering, utskottsorganisationen och ärendefördelningenmellan utskotten. har tidigare under detta behandlat enmotion med i huvudsak samma syfte som den nu aktuella. Utskottet uttalade vidsin behandling av denna motion att utredningen om en översyn av riksdagensarbetsformer var oförhindrad att ta upp vissa frågor KU 1976/77:36 9 a. sambandet mellan revisorer och utskotten till prövning. Någonändring beträffande riksdagsrevisorernas ställning ansåg utskottet r n. inteböra komma till stånd. är de i motionen 570 behandlade frågorna om kontrollmakt iförhållande till annan revisionsverksamhet inom statsförvaltningen av stortprincipiellt intresse. Utredningen om arbetsformer har bl. a. attpröva frågan om ytteriigare åtgärder bör vidtas i syfte att vidga riksdagensinsyn allmänt i den statliga planeringsprocessen. Med hänvisning till deutredningsuppdrag som i nämnda avseenden redan getts åt utredningen om enallmän översyn av arbetsformer avstyrks det nu aktuellamotionsyrkandet. har vid åtskilliga tillfällen behandlatden fråga som tas upp i motionen 579 av i m. fl. (fp)nämligen om möjligheten att anordna offentliga inskottssammanträden. Senastskedde detta med anledning av motioner vid 1975/. Utskottetuttalade därvid i sitt av godkända yttrande över motionerna attutredningen om en allmän översyn av arbetsformer under sitt arbetekunde komma att överväga även detta spörsmål. Beträffande den nu aktuellamotionen hänvisar utskottet till dessa uttalanden och avstyrker motionsyrkandet. Motionen 1004 av () har enbetydligt vidare syftning än den behandlade. I motionen föreslås attfrågan om överförande av vissa beslutsfunktioner från kammaren till öppnautskottssammanträden tas upp till övervägande. Utskottet vill erinra om attdenna fråga även behandlades i samband med författningsreform.Riksdagen ställde sig då avvisande till en sådan ordning. Utskottet har intefunnit anledning att nu inta annan ståndpunkt och avstyrker följaktligenmotionen. Frågan om sammansättningen av utskotttas upp i motionen 591 av m, fl, (vpk). Motionsyrkandet går ut påatt utredningen om arbetsformer ges i uppdrag att lägga framförslag till sådan ändring i gällande regler att alla i riksdagenrepresenterade partier får rätt att delta i utskottsarbete. Enmotion i samma syfte behandlades i samband med författningsreform.Riksdagen ansåg då inte påkallat att överväga ändring beträf-fttnde utskottensstorlek och val av utskott. Erfarenheternaav arbetet i riksdagsutskotten efter enkammarreformen visar att den beredning iutskott som riksdagsärendena underkastas har utomordentligt stor betydelse inteminst ur informationssynpunkt för de enskilda riksdagsledamöterna. Utskottenhar till sitt förfogande kvalificerad sekreterarpersonal som biträder utskottenmed utredningar och föredragningar av ärendena, 1 ökad omfattning förekommeratt upplysningar inhämtas utifrån genom remiss till myndigheter, organisationeretc, eller KU 1976/77:36 10 k. hearings inför utskotten. Genom de studiebesök utskotten företar bådeinom landet och utomlands får utskotten värdefull information som har storbetydelse för riksdagsarbetet. Motangiven bakgrund är det självfallet av stort intresse för alla de i riksdagenrepresenterade partierna att delta i utskottsarbetet. Även från allmän synpunktfår det anses mindre tillfredsställande att den nuvarande ordningen för valtill utskott kan leda till att parti helt ställs utanför utskottsarbetet. Detbör emellertid erinras om att det tidigare i praktiken förekommit uppgörelsersom gett alla riksdagspartier utskottsrepresentation i förhållande tillpartiernas styrka. Ett sådant resultat har kunnat uppnås inom ramen förgällande regler. torde utredningen om arbetsformer vara oförhindrad att taupp frågor om bl. a. utskottens sammansättning till övervägande. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionsyrkandet. Motionen 577 av () syftar till enåtergång till tidigare ceremoniel vid öppnande med huvuddelen avceremonierna förlagda till rikssalen. Utskottethar tidigare behandlat motioner med liknande yrkanden. Motionerna haravstyrkts, varvid hänvisats till riksdagsordningens bestämmelse att talmanneni samråd med vice talmännen skall fastställa ceremonielet för riksdagensöppningssammanträden. Utskottet har inte funnit anledning att ompröva sitttidigare ställningstagande i frågan. Utskottet avstyrker därför motionen, 1 motionerna 567 av m, fl, (fp) och573 av () och fröken () föreslås att bruket av titlarnaherr.