bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Fråganom att utnyttja anskaffade jaktflygplan 35 Draken under deras tekniskalivslängd har utskottet behandlat vid riksdag samt vid riksmötena 1975och 1975/76 (senast FöU 1975/76:32 s. Il) med anledning av motionsförslag omresursförstärkningar. Övergångenfrån en flygplanstyp till en annan - som i detta fallet från J 35 Draken tillJA 37 (se bild s. 47) är en komplicerad process som berör bl. a.organisations-, utbildnings- och materielunderhållsfrågoroch måste ske efter enlångsiktig plan. Utskottet förutsätter att äldre materiel behålls så länge den- i drift eller som materielreserv - utgör ett väsentligt tillskott tillförsvarseffekten utan att dra för stora kostnader inom det tillgängliga 4 1976/77. FÖU 1976/77:13 50 Utskottettar härefter upp vissa frågor angående utveckling och anskaffning av ro b o ta r för olika avvägningsprogram till behandling i ett sammanhang. Försvarsutredningenhar bedömt att den tekniska utvecklingen ger allt störremöjligheter att till rimliga kostnader utveckla robotar och andra vapen med högprecision och verkan. Utredningen har av detta dragit slutsatsen att det är avstor betydelse att vi inom landet har tillgång tillutvecklingskapacitet för olika typer av robotar och andra precisionsstyrdavapen. Försvarsministernanmäler i propositionen att han anser att den tekniska utvecklingen på mångaområden ger goda möjligheter att till rimliga kostnader utveckla och anskaffalätta robotiyper. Genom en inhemsk utvecklings- och produktionskapacitetsäkerställs möjligheterna att utforma vapensystemen efter vårt försvarsspecifika behov. Med hänsyn till att nya tekniska möjligheter kan bedömas gegoda förutsättningar att höja effekten hos våra vapensystem även med relativtmåttliga ekonomiska satsningar anser försvarsministern det angeläget atttillräckliga resurser avsätts för att noggrant följa utvecklingen vad gällerlätta robottyper. Närdet gäller tunga robotar anser försvarsutredningen att möjligheterna att inomlandet utveckla och producera sådana robotsystem är beroende av den inriktningvi ger robotindustrin. F. n. finns inte denna utvecklingskapacitet ierforderiig utsträckning, konstaterar utredningen. Försvarsministernbetonar att en uppbyggnad av kapacitet för mera kvalificerade robotsystemförutsätter, för att vara meningsfull, att man kan förutskicka en sådanomfattning och tidsmässig stabilitet i anskaffningarna att den uppbyggda kapacitetenkan vidmakthållas även på . Försvarsministern anser den pågåendeinhemska utvecklingen av en IR-rqbot för JA 37 (robot 72) vara avsärskilt intresse i detta sammanhang eftersom den skapar vissa förutsättningarför utveckling och tillverkning inom landet av även tyngre luftvärnsrobotar,sjö- och kustrobotar samt attackrobotar. Han anser att det i och för sig ärönskvärt att utsträcka den inhemska utvecklings- och produktionskapacitetenlill att gälla sådana kvalificerade robottyper men understryker att hänsyn idessa fall - liksom vid all annan materielanskaffning - givetvis måste tas tillkostnads/effektrelationer mellan olika anskaffningsformer. Försvarsministernser det som angeläget att tillräckliga resurser avdelas för att följautvecklingen på delta område men betonar alt de fortsattaövervägandena om framtida flygplansanskaffning har stor betydelse även förvilken fortsatt verksamhet inom robotområdet som bör genomföras, Imotionen 1521 (s) framhålls att det för att inom landet utveckla och produceratyngre och teknologiskt kvalificerade robotsystem krävs kompetens ochkapacitet som nästan helt saknas inom landet . En uppbyggnad av denna typkommer enligt motionärerna att ställa sig utomordentligt FÖU 1976/77:13 51 kostsam.Med en sådan inriktning på robotområdel läggs enligt deras uppfattning grundentill ytteriigare en industriell påtryckningsmekanism -utöver flygindustrin -för allt snabbare stegring av militärutgifterna. Enligt motionen bör riksdagensäga nej till en sådan robolutveckling. Utskottetanser det vara betydelsefullt för effekten i vårt invasionsförsvar att vi inomlandet kan ha tillgång till utvecklingskapacitet för olika typer avrobotar. I fråga om lätta robotar finns denna kapacitet delvis redan. När detgäller tyngre robotar biträder utskottet försvarsministerns förslag som enligtutskottets mening innebär handlingsfrihet utan låsningar för dagen att på siktutveckla mera kvalificerade robotsystem inom landet. En fortsatt utveckling avinhemsk jaktrobot (IR-robot) för JA 37 skapar en grundval för framtidabedömningar av våra möjligheter att utveckla och tillverka robotar av olikaslag. Det kan enligt utskottets mening inte vara lämpligt att - innan pågående,inhemsk utveckling på robotområdet har närmare utvärderats och innan resultatenföreligger från studierna i flygplansfrågan - rekommendera att nu taavstånd från en framtida kvalificerad robotutveckling inom landet. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen 1521 (s) i denna del. Utskottetanser det vara betydelsefullt att utveckling och anskaffning av robotsystemmycket noga samordnas så alt de resurser som skapas eller redan finns inomlandet kan utnyttjas på ett rationellt sätt. Härigenom torde kostnaderna förutveckling och produktion kunna reduceras och en rimlig konkurrenskraftgentemot utländska anskaffningsalternativ upprätthållas. Försvarsministernanser att det är väsentligt att vår inhemska kapacitet för utveckling ochproduktion av pansarvärnsrobotar behålls och att en ny lätt pansarvärnsrobotutvecklas inom landet. I likhet med försvarsutredningen anser han att enbegränsad anskaffning av tunga pansarvärnsrobotar bör ske. Tillsammans med pansarvärnssystemets övriga komponenter böranskaffningen av tunga pansarvärnsrobotar ge ett betydande tillskott tillmarkstridsförbandens samlade stridseffekt som vi skaffar ossvärdefulla erfarenheter av sådana pansarvärnsrobotar. Närdet gäller ytattackfloltiljernas beväpning anser försvarsministern alt enanskaffning av sjörobotar är angelägen och att den bör genomföras. Imotionen 1504 (s) förordas att samma sjörobot som är avsedd att ingå ipatrullfartygsdivisionerna anskaffas till ytattackförbanden. I så fall kan utanytteriigare dröjsmål anskaffas ett tillfredsställande antal robotar, menarmotionärerna. Överbefälhavarenhar inför utskottet redovisat skillnaderna i effekt mellan den av honomtilltänkta sjöroboten iöv ytattackförbanden och den robot, benämnd Pingvin, somanskaffas till våra patrullfartygsdivisioner. mening måste ytattackförbanden - våra slagkraftigasteövervattensstridsförband - ges möjlighet att föra strid på goda villkor. Den fortsattaplaneringen inom det ekonomiska utrymmet får visa vilken typ av sjörobot somkan anskaffas för ändamålet. bör f n. inte ta ställning FöU 1976/77:13 52 Närdet gäller luftvärnsrobotar vill utskottet erinra om sitt uttalande i sambandmed försvarsbeslut (FöU 1972:17 s. 80) att i studier av alternativ förutvecklingen på lång sikt av avvägningsprogrammet Luftförsvarsförband bör ingåluftförsvarsrobotar med olika prestanda. Beträffandeluftvärnet gäller i enlighet med tidigare beslut att robot 68 Bloodhoundavvecklas medan däremot robot 67 Hawk skall moderniseras. Härigenom behålls detsenare robotsystemet till åtminstone . Försvarsministernanser att robotsystem Hawk ger ett väsentligt bidrag tillluftvärnets samlade effekt. Luftvämsrobot 70 som successivt tillförsorganisationen innebär enligt försvarsministern en väsentligkvalitetsförbättring av luftvärnet. Han anser att en lätt luftvämsrobot medmörkerkapacitet bör utvecklas och tillverkas inom landet som komplement tillrobotsystem 70. Utskottet har inte något att erinra mot denna inriktning. Kostnadernaför försvarets centrala administration och förvaltning måste reduceras. Som ettled häri är det nödvändigt att minska antalet anställda inom försvaret. minskades antalet med närmare 2 700personer. Avnedanstående tabell framgår hur överbefälhavaren har beräknatper-sonalförändnngarna inom det militära försvaret i olika ekonomiska nivåer. Militär och civilmilitär personal Civil personal 20 350 25 900 + 700 -2100 - 150 -2 350 - 150 -2 850 Försvarsministern anser att den beräknadeomfattningen av personalminskningar i nivå B t. v. bör ligga till grund förden fortsatta planeringen. Utskottet instämmer i detta. Inomavvägningsprogrammet Central och högre regional ledning finns enligt försvarsministernbehov att så långt möjligt reducera kostnader och personalbehov för staberna ifred. Försvarsmaktens ledningsutredning (FLU) har lämnat ettorganisationsförslag (SOU 1976:64) som innebär bl. a. personalreduceringar. andra etapp ser utredningen över även den högre regionala ledningsnivånsfredsorganisation. FÖU1976/77:13 53 Motionen 1504 (s) innehåller ett yrkande attriksdagen hos regeringen begär att FLU fSr i uppdrag att lägga fram förslag omindragning av staber m. m. i enlighet med vad som anförs i motionen. Enligtmotionärerna bör det fortsatta utredningsarbetet inriktas mot en minskning avantalet militärområdesstaber. I tilläggsuppdrag till FLU bör man enligt derasmening även ange att första flygeskaderstaben bör dras in och att man bör prövafrågan om det bör finnas en särskild stab för kustfiottan. I regeringens direktiv() till FLU uttalas bl. a. följande: Beträffande den högre regionala ledningen bör desakkunniga se över organisationen av och arbetsuppgifter förmilitärområdesstaberna. De principiella grunderna för den regionala ledningensom angavs i prop. 1964:109 och 1966:110 bör i huvudsak alltfort gälla.Översynen bör göras mot bakgrund av de sakkunnigas egna överväganden omansvars- och uppgiftsfördelningen mellan central och högre regional nivå samtmed beaktande av statsmakternas fattade och kommande beslut medanledning av överbefälhavarens översyn av organisationen på lägre regional ochlokal nivå. De sakkunniga bör - bl. a. mot bakgrund av vad som anfördes inämnda propositioner - särskilt överväga militärbefälhavarnas ansvar ochbefogenheter i fråga om utbildning av grundläggande art ochförvaltningstjänsten inom militärområdet. Desakkunniga bör vidare pröva lämpligheten av att minska antalet militärområdenfrån nuvarande sex. De bör härvid särskilt uppmärksamma att i stortöverensstämmande gränser för den militära och civila ledningen i krig utgör enförutsättning för en effektiv samverkan mellan totalförsvarets olika delar. Debör därför ta del av och beakta länsberedningens (C 1970:28) överväganden omden framtida administrativa indelningen av landet. I den mån de sakkunnigalämnar förslag om ändring av militärområdesindelningen bör även indelningen icivilområden övervägas. Militär- och civilområdena bör sammanfalla om intemycket starka skäl talar mot detta. Särskilt bör prövas om militär- ochcivilområdena kan avgränsas så att delar av län inte faller inom olikacivilområden. De sakkunniga bör ha frihet att utöver den geografiskaindelningen även överväga förhållanden som har betydelse för samverkan mellanden militära och civila regionala ledningen. FLU:s nuvarande direktiv täcker alltså redan fråganom antalet militärområden. Första flygeskadern har en viktig operativ funktionmedan kustflottan i första hand är ett utbildningsförband. Båda är särprägladesom förbandslyper i fredsorganisationen. Utskottet är inte berett atttillstyrka att FLU får tilläggsdirektiv enligt motionsförslaget. Ytteriigarenågra motionsyrkanden skall utskottet behandla i detta avsnitt. I motionen 459(vpk) finns ett yrkande att den militära fredssjukvården skall ställas underlandstingens huvudmannaskap. Som motivering anförs all man därmed skulle flmöjlighet till en bättre vård och att "militärernas inblandning ihälsovården samt läkarnas beroende av försvaret - arbetsköparen -" skulleminska. Under1971 års riksdag behandlade utskottet ett motionsförslag som bl. a. syftadetill samordning av den civila och den militära fredssjukvården (FöU 1971:14 s.4-5). Utskottet anförde att huvudprincipen för den rådande FÖU1976/77:13 54 samordningenmellan militär och civil fredssjukvård är att hälsokontroll och lättvård skermed utnyttjande av militära resurser medan alla svåra fall hänvisas till civilasjukhus. Med hänsyn till det pågående samarbetet mellan försvaretssjukvårdsstyrelse och och den dåvarande bristen på resurser föratt ändra rådande arbetsfördelning avstyrkte utskottet bifall tillmotionsförslaget. Frågormed anknytning till förbandssjukvården och företagshälsovården inomförsvarsmakten utreds av försvarets sjukvårdsstyrelse. Arbetet berör bl. a.samarbetet mellan försvarsmakten och landstingen. Resultat av arbetet beräknasbli redovisat till regeringen under år 1977.1 avvaktan på prövningen avförslagen bör inte uttala sig i enlighet med motionen 459 (vpk). Imotionen 1504 (s) finns också ett yrkande att skall begära en studieav det militära försvarets framtida underhållsbehov och häremot svarandeverkstadskapacitet. Syftet härmed bör enligt motionen vara att utforma enverkstadsorganisation som med rationella driftformer kan motsvara så stor andelsom möjligt av försvarets underhållsbehov. Försvarsministernuttalar att han erfarit att det , bl. a. som en följd avpersonalminskningsmålen, har skett en ökning av försvarets köp av tjänster påbekostnad av verksamhet i försvarets egen regi. Han avser att närmare studeradenna fråga. Enligt vad utskottet har inhämtat kommer denna granskning attgälla även verkstadsdriften. Enligtpreliminära uppgifter om fördelningen av det militära försvaretsmaterielunderhåll på olika slag av verkstäder sker underhållet vid försvaretsegna verkstäder lill inom armén, inom marinen och inomflygvapnet. Av resterande underhåll hänför sig lill privata företag inomarmén, inom marinen och inom flygvapnet. Utskottetanser att personalminskningar inom del militära försvaret inte fSr leda lillbeslående kostnadsökningar. Detta skulle kunna tänkas bli fallet om långsiktigaunderhållsbehov planeras bli tillgodosedda utom försvarets egna verkstäder. Destudier som kommer att ske på försvarsministerns initiativ bör komma all belysadessa frågor. Överbefälhavaren har gett direktiv om att försvarsgrenschefemaoch skall se över hela del fredstida underhållsbehovetoch behovet av egen verkstadskapacilet. Något uttalande av i dennafråga är därför inte motiverat. har funnit alt dess förslagtill det militära försvarels inriktning i allt väsentligt överensstämmer medden inriktning som överbefälhavaren har redovisat i alternativ B i sinprogramplan för perioden / 78-1981/82. Med tillägg av ytteriigare reservför att möta en lönekostnadsutveckling utöver nettoprisindex (NPl) harutredningen föreslagit en plane- FÖU 1976/77:13 55 ringsramom ca 52 000 milj. kr. för femårsperioden i prisläge . Försvarsministernhar liksom försvarsulredningen avsatt större reserver förlönekoslnadsulvecklingen än överbefälhavaren har räknat med. För ändamålet harberäknats sammanlagt ca 850 milj. kr. för den löneutveckling som kan komma altöverstiga NPl-utvecklingen. Vidare har beräknats ca 550 milj. kr. förinvesteringar i samband med rationaliseringar av fredsorganisa-lionen. Sådanainvesteringar avses alltså bli bekostade inom de åriigautgiftsramarna. Sammantagetinnebär försvarsministerns beräkningar alt planeringen för det militäraförsvarets utveckling /78-1981/82 bör ske med utgångspunkt ien planeringsram om totalt 51 875 milj. kr. Ramenavses vara horisontell och basbeloppen för varje budgetår alltså uppgå till 10375 milj. kr. i samma prisläge. Enligt motionen 1976/77:1504 (s) börplaneringsramen bestämmas lill 50 500 milj. kr. i samma prisläge. Skillnadenjämfört med regeringens förslag är för femårsperioden 1 375 milj. kr.Beträffande verksamheten inom de olika avvägningsprogrammen hänför sigskillnaden främst till prestanda för sjörobot till ylatlackfiottiljerna,utvecklingsarbetet för flygplan A 20, uppgifterna för centrala staber ochförvaltningar saml till byggnadsverksamhetens omfattning. Vidare förordarmotionärerna att anskaffning av materiel och byggnader skall fördelas över ennågot än regeringen har förutsatt. I vissa avseenden föreslåsåtgärder som leder till kostnadsökningar (längre utnyttjande av flygplanetDraken, reservmateriel till radarstationer, m. 1motionen 1453 (-) yrkas att skall uttala sig för alt försvarskostnadernaunder femårsperioden minskas till hälften och för att man skall förberedaövergång lill civil produktion inom industrigrenar som drabbas av detta. Utskottettillstyrker regeringens förslag att planeringen för det militära försvarelsutveckling sker med utgångspunkt i enhorisontell planeringsram om totalt 51 875 milj. kr. (prisläge ).En minskning enligt förslaget i motionen 1504 (s) skulle ytteriigare försvåramöjligheterna att behålla ambitionsnivån enligt försvarsbeslut. I detföregående har utskottet berört frågor inom de olika avvägningsprogrammen.Motionen 1504 (s) bör avslås i denna del. Enminskning av det ekonomiska planeringsulrymmel enligt förslaget i motionen 1453(-) skulle snabbt leda till att försvarsmaktens effekt minskade med mer änhälften. Den skulle därmed inte motsvara kraven enligt vår säkerhetspolitik. Ensådan utveckling måste utskottet bestämt avstyrka. Motionen 1453 bör avslås idenna del. FÖU1976/77:13 56 I propositionen uttalar försvarsministern bl. a.att en ny befälsordning bör genomföras under den närmaste programplaneperioden.Frågan bereds f n. inom försvarsdepartementet. Han avser att återkomma härtillunder hösten 1977.1 motionen 248 (s) finns ett yrkande om uttalande avriksdagen rörande ny befälsordning. I motionen anförs att del finns starka skälför att man inom befälsutbildningen tillämpar principen om återkommandeutbildning och att man där så är möjligt utnyttjar det allmännautbildningsväsendets resurser. Yrkesofficeren bör enligt motionärernakrigsplaceras lägst på nivån plutonchef måste enligt derasmening kunna läggas upp på grundval av en principlösning senast år 1978.Motionärerna anser att nu bör uttala sig för att en ny befalsordninginförs . Utskotteterinrar om att frågan om en ny befalsordning behandlades av år 1971med anledning av en motion i ämnet (FöU 1971:18, rskr 1971:267). I enproposition till riksdag (prop. 1973:128) redovisade Kungl, Maj:tresultatet av ett arbete för att ta fram underlag för ett principbeslut om enny befälsordning samt dåvarande försvarsministerns syn på vissa principiellafrågor. Under /76 behandlade utskottet befälsordningsfrågan i ettbetänkande om ändring av värnpliktslagen m. m. (FöU 1975/76:38 s. 23-26). har uttalat är det nödvändigt att arbetet med en nybefalsordning grundas på en helhetssyn angående behovet av befäl av olika slag.En sådan helhetssyn bör utgå från faktorer som försvarseffekt, försvarsekonomioch vårt värnpliktsförsvars speciella förutsättningar. Befäls-behoven måstesjälvfallet bedömas med hänsyn lill både freds- och krigsförhållanden. Underdet hittillsvarande arbetet på en ny befalsordning har de speciellaförhållandena för yrkesbefäl motiverat särskild kartläggning och analys.Utskottet anser att det pågående arbetet har stor betydelse för försvarsmaktenoch räknar liksom försvarsministern och motionärerna med att en nybefälsordning skall kunna genomföras . Beslutsom ankommer på bör kunna fattas . Utskottethar inte något all erinra mot att varje yrkesofficer efter vederböriigutbildning, innefattande fullgjord krigsförbandsövning, kommer i fråga förkrigsplacering som lägst plutonchef det pågående arbetet bör riksdageninte göra något särskilt uttalande härom eller i övrigt beträffande denslutliga lösningen i befälsordningsfrågan. Försvarsministernlämnar vidare synpunkter på de personaladminislrativa insatser som enligt hansmening krävs . Största möjliga vikt bör enligt hansmening ges åt de problem som kan drabba den berörda personalen i samband medpersonalminskningar, omorganisationer o.d. FÖU 1976/77:13 57 1 motionen 248 (s) finns ett yrkande om vissapersonalfrågor. Motionärerna uttalar att arbetsrättsreformen förutsätteromfattande utbildningsinsatser och att medel måste planeras in för dennaverksamhet inom försvaret. De framhåller vidare bl. a. att arbetet om kvinnan iförsvaret snabbt bör leda till konkreta åtgärder. Utskottetanser att den anställda personalen utgör en av de allra viktigaste resursernaför försvarets verksamhet. Personal av alla kategorier bör känna att den harstatsmakternas uppskattning och stöd vare sig den sysslar medutbildningsverksamhet, förrädsarbete, administrativ tjänst eller något annat. 1ett skede av omorganisationer m. m. inom det militära försvaret är det ytterstviktigt att man beaktar personalens förhållanden och problem. Bådepropositionen och motionen 248 ger uttryck åt detta och någon egentlig åsiktsskillnadtorde inte föreligga. Arbetet om kvinnan i försvaret är angeläget och bedrivsnu i en beredning som är parlamentariskt sammansatt ÖfrFöU 1975:12). Enligt vadutskottet har inhämtat kommer beredningen att lämna vissa förslag . Medhänvisning till det anförda anser utskottet att inte bör göra någrasärskilda utta)anden i de personalfrågor som berörs av motionen 248 (s). 1 det följande behandlar utskottet olika frågor medanknytning till vämpliktsutbildningen. Frågor om vämpliktsförmåner behandlassist i avsnittet. Försvarsministern(piop. 1976/77:74 bil. 1 s. 135) uttalar att grundutbildningen av värnpliktigaäven i fortsättningen bör ske enligt de riktlinjer som har gällt efter 1972 årsförsvarsbeslut. Liksom försvarsutredningen understryker han betydelsen av enrepetitionsutbildning som återkommer regelbundet . 1motionen 248 (s) finns yrkanden om en parlamentarisk utredning angåendevärnpliktsutbildningssystemet och om försöksverksamhet rörande marinens ochflygvapnets värnpliktsutbildning. Motionärerna erinrar om att grunden för vårtnuvarande värnpliktsutbildningssystem kom till efter förslag av 1960 årsvärnpliktsutredning. Det s.k. VU60-systemet har varit i kraft ett tiotal år.Modifieringar har skett . Inom särskilt armén harpåbörjats ett utvecklingsarbete på utbildningens område. Enligt motionärerna ärdet naturligt alt efter ett försvarsbeslut utreda olika utbildningsfrågor m. m.De anser att det nuvarande utbildningssystemet bör utvärderas av enparlamentariskt sammansatt utredning. Motionärerna anser vidare att man iavvaktan på ett genomförande av sådant utredningsarbete bör fortsätta försöks-och utvecklingsverksamheten på utbildningsområdet och efteriyser sådanaaktiviteter inom marinen och flygvapnet. FÖU 1976/77:13 58 Vämpliktsutbildningen är en hörnsten i arbetet påatt skapa förband lill försvarsmaktens krigsorganisation. Krigets krav ochförbandens avsedda uppträdande är några av utgångspunkterna för utbildningen.Strävan är att anpassa principerna för utbildning och ledarskap tillsamhällsutvecklingen i övrigt. Vämpliktssystemetkräver personliga uppoffringar av de värnpliktiga. Detta flr återverkningaräven inom familj och samhälle. A andra sidan blir försvarsmakten med dettasystem en naturiig del av samhället genom att den innefattar alla yrkesgrupperbland såväl befäl som meniga. Den kommer att i väsentliga avseenden utgöra etttvärsnitt av landets befolkning. Frågormed anknytning till värnpliktsutbildningen har ingalunda varit bortglömda iutredningssammanhang. har utretts olika delproblem.Ansvariga myndigheter har i samband med resursplaneringen ägnat storuppmärksamhet åt utbildningens omfattning och innehåll. Härvid har intresset förutom mot utbildningshjälpmedel av olika slagkommit att alltmer rikta sig mot utbildningsbefälen och den enskildevärnpliktige. Frågor om utbildningsmetoder, ledarskap, ledarskapsutbildning ochpersonalbehandling ägnas stor uppmärksamhet. Värnpliktsutbildningensomfattning och inriktning har ändrats . Sedan utbildningsåret1972/73 bedrivs försök med förkortad grundutbildning och förkortadrepetitionsutbildning. Även om nuvarande erfarenheter inte är fullständigaanser överbefälhavaren att försöken har visat att de prövade utbildningstidernainte kan förkortas ytterligare om man skall kunna nå nuvarande reducerade utbildningsmål.Han har föreslagit en begränsad återtagning av de reduceradeutbildningstiderna. Det ekonomiska läget, befälsläget ochutbildningsbetingelserna försvårar förlängningar av utbildningstiden.