bet · G001TU18 · 1976-12-31 00:00:00 — I motionen 1976/77:556 yrkas att hosregeringen begären långsiktig plan för upprustning av In/andsbanan och de bådaIvärbanorna Fors-ino-Hoting och . Sommotionärerna därvid erinrat om haren upprustning av påbörjatsunder innevarande år i enlighet med beslut härom. Vidare må nämnasatt trafikutskottet vid sin tidigare behandling av motioner i ämnet (TU 1974:8,rskr 1974:230) framhållit att frågorna rörande bl. a. ochbibanorna till denna syntes vara av sådan karaktär att prövningen av desammaborde ske i anslutning till det utredningsarbete som den trafikpolitiska utredningenhade att fullgöra. Materialet för bedömningarna härvidlag ansågsvidare kunna erhållas genom arbetet inom trafikplaneringsutredningen samt vidden regionala trafikplanering som pågick genom länsstyrelsernas försorgävensom vid statens järnvägars fortlöpande planeringsarbete. Utskottetföreslog under hänvisning härtill att hos regeringen begärde attmotionerna överlämnades till de båda nämnda utredningarna för derasöverväganden i berörda frågor. Så blev också beslut. Medbeaktande härav och i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet finnerutskottet någon särskild åtgärd med anledning av motionen ej nu påkallad. 1 motionen 1976/77:798 yrkas att beslutaratt åtgärder vidtas föratt säkerställa spårbunden lokaltrafik på sträckanGöteborg-Alingsås samt att vid underhandlingar med berördakommuner åläggs att redovisa sitt kalkylunderiag. Samma yrkanden ställs imotionen 1976/77:815. anser det vara i hög grad angeläget att den spårbundna trafiken påden angivna bandelen bibehålls samt att en överenskommelse i berörda frågorsnarast kommer till stånd. Då det här rör sig om en förhandlingsfråga mellanSJ och övriga berörda parter anser emellertid utskottet att motionerna under nupågående förhandlingar inte bör föranleda någon särskild framställning i ämnetfrån sida. I sammanhanget vill utskottet dock erinra om vad somtidigare anförts om öppenhet från SJ:s sida vid förhandlingar med kommunalahuvudmän. I motionen 1976/77:1206 begärs att en svensk-danskutredning tillsätts för att undersöka och lägga fram förslag om båt- ochfärjetrafiken över södra dels i ett kortare tidsperspektiv, dels i ettlängre sådant. Iett av kommunikationsministern avgivet svar på en i riksdagenframställd fråga i ämnet har framhållits att färjetrafikens förutsättningar pålängre sikt naturiigtvis påverkas av de frågor som Öresundsdelegationbehandlar. Delegationen arbetar med sikte på att den skall vara klar med sittuppdrag . Ifråga om färje- och båttrafiken i södra delen av har vidarelänsstyrelsen i i uppdrag att överväga trafikförutsättningarna iett kortare tidsperspektiv. samråder i sitt arbete med berördakommuner inom länet, SJ, ifrågakommande rederiföretag och i dessa anställdpersonal. sägs vidare avse att avge en rapport för sitt uppdragunder . Underhänvisning härtill och i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet på områdetfinner utskottet någon särskild åtgärd från sida med anledning avmotionen ej påkallad. I sitt betänkande 1975/76:18 fann utskottet det lämpligtatt aktualiserade frågor rörande luftfartens roll inkl. allmänfiygetsförhållanden i den framtida trafikpolitiken prövas av den trafikpolitiskautredningen eller i ett annat lämpligt sammanhang. Visst underiag härför ansågsfinnas i den utredning rörande planeringen av de svenska flygplatserna somlagts fram. 1samband därmed eller vid den beredning som pågick av nämnda utredning omfiygplatsfrågorna syntes också en prövning böra ske av de spörsmål somaktualiserats i vissa motionsyrkanden om flygplatserna i , Kristianstadoch . Det erinrades i anslutning härtill om att de i motionerna upptagnaprincipfrågorna redan övervägts inom luftfartsverket, som iskrivelse till regeringen resp. den 13 januari 1975framhållit att en översyn bör ske av gällande riktlinjer för lönsamhetsbedömningarm. m. för inrättande av primärflygplatser. Utskottet fann det för sin delangeläget att förslag härom föreläggs . Utskottet,som alltjämt är av samma uppfattning, förutsätter att regeringen snarastverkställer den tidigare begärda prövningen. I avvaktan härpå synes någraförnyade framställningar från sida av det slag som begärs imotionerna 1976/77:114om klassificering av flygplatserna [, ochKristianstad som primärflygplatser och 1976/77:812 om flygplatsen i ej nupåkallade. I motionen 1976/77:503 yrkas att hosregeringen anhåller om åtgärder för att dels antalet resmålQr\\'\g\. gällandecharterbestämmelser ökas, dels weekend-trafik för charter på de europeiskahuvudstäderna tillåts. I motionen 1976/77:1209 yrkas också att hosregeringen anhåller om att en sådan ändring införs i de nuvarande skandinaviskacharterreglerna att weekend-resor med flyg till huvudstäder i blirtillåtna för charterbolagen . Deav motionärerna därvid aktualiserade frågorna har i olika omgångar utretts inomdet skandinaviska departementala charterudvalg som tillsatts för ändamålet ochdärefter varit föremål för överläggningar mellan de skandinaviskakommunikationsministrarna. Dessa har överenskommit om vissa liberaliseringar avcharterreglerna men inte kunnat enas om förändringar av den räckvidd somföreslås i motionerna. Inteheller utskottet har funnit sig berett att biträda de förslag som avmotionärerna aktualiserats och avstyrker därför motionerna. Utskottet förutsätterdock att i anslutning till det fortsatta arbetet inom charterudvalgetytterligare överväganden sker i syfte att få till stånd för olikaintressegrupper mera tillfredsställande lösningar av berörda frågor. Detta fårdock inte leda till att möjligheterna för den reguljära trafiken försvåras. 1 motionen 1976/77:969 hemställs att hosregeringen begär en utredning om hur bäst skall kunna främjaallmänflygets utveckling inom ram. Somtidigare erinrats om har begärt att även luftfartens roll itrafikpolitiken prövas av den trafikpolitiska utredningen eller i annat lämpligtsammanhang. Detta innefattar även allmänflygets förhållanden. Då utskottetutgår från att i samband därmed även frågor av det slag som motionären tagitupp kommer att aktualiseras och då genom det svenska medlemskapet i vissamöjligheter torde föreligga att påverka utvecklingen på området synes motioneni fråga inte böra föranleda någon särskild åtgärd från sida. Vissafrågor berörande kollektivtrafiken m. m. (KOLT) har undersommaren 1975 redovisat sina överväganden i betänkandet (SOU 1975:47)Kollektivtrafik i tätort, och betänkandet har numera remissbehandlats. KOLTföreslåratt kommunerna upprättar trafikförsörjningsplaner för kollektivtrafikeninom tätorterna samt ger riktlinjer för denna trafikplanering och redovisarolika planeringshjälpmedel. De förslag utredningen har fört fram avser att påolika sätt säkra att kollektivtrafiken kommer med som en planeringsfaktor vidbebyggelse-och trafikledsplaneringen. I övrigt föreslår utredningen olikaåtgärder av organisatorisk, teknisk och ekonomisk natur som syfiar till attskapa en bättre miljö och bättre kollektivtrafik i tätorterna. Ävendet av utredningen rörande det allmänna kommunikationsväsendets anpassning tillde handikappades behov () framlagda betänkandet (SOU 1975:68)Handikappanpassad kollektivtrafik har remissbehandlats. Utredningenkonstaterar i betänkandet att om samhällets övergripande mål förhandikappolitiken - som sammanfattas i begreppen normalisering och integrering- skall kunna realiseras, är det av största vikt att kommunikationsväsendetanpassas så att de handikappades rese- och kontaktmöjligheter förbättras. Utredningenframlägger olika konkreta förslag i detta syfle. Dei dessa betänkanden upptagna frågorna liksom utredningsförslagen avseenderegionalt gällande generella trafikrabatter avses, som tidigare nämnts, blibehandlade i den kommande propositionen om den framtida trafikpolitiken. Redani sitt betänkande 1975/76:18 framhöll utskottet att arbetet med beredningen avdessa frågor borde påskyndas och förslag i frågan föreläggas senast isamband med att nämnda proposition läggs fram. Under hänvisning härtillavstyrker utskottet yrkandet i motionen 1976/77:1318 att hosregeringen nu gör en särskild framställning om att åtgärder vidtas för attutveckla den kollektiva trafiken samt skapa förutsättningar tor regionalarabattkort och ett nytt bussbidragssystem. Detsamma gäller yrkandet i motionen 1976/77:819 attriksdagen i särskild ordning begär åtgärder för att underlätta handikappadesjärnvägsresor I motionen 1976/77:156 yrkas att hosregeringen anhåller om förslag om att samordnad beställningscentral för taxiskall finnas i varje kommun, att framkörningsavgift ej får tas ut överfastställt påslag och att trafiknämnd vid behandling av ansökan omtrafiktillstånd obligatoriskt skall infordra yttrande från berörd kommun. Utskottetvill med anledning härav erinra om det förslag till ändrad företagsstruktur m.m. för taxinäringen som avgetts av den s. k. strukturarbetsgruppen medrepresentanter för , Svens- kataxiförbundet och och som överlämnats tillkommunikationsdepartementet för prövning i samband med den fortlöpandeöversynen av yrkestrafikförordningen. Härmed sammanhängande frågor torde ocksåkomma att aktualiseras vid den nu pågående beredningen av de trafikpolitiskafrågorna. Inom departementet pågår vidare beredning av de förslag som ibetänkandet (SOU 1976:18) Lokala trafikföreskrifter m. m. lagts fram om attöverföra trafiknämndernas uppgifter till kommunerna, m. m. Underhänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av beredningsarbetetavstyrker utskottet motionen. I motionen 1976/77:212 föreslås att hosregeringen dels begär utredning om de totala samhällsekonomiska konsekvensernaav övergång från tiinmerflotining till lastbilstransport, dels hemställer omförslag till åtgärder utarbetade på grundval av denna utredning och syflandetill att styra virkestransporterna till det från samhällsekonomisk synpunktmest lönsamma transportsättet. Avmotionen framgår att frågorna härom aktualiserats främst av förhållandena iNorrbottens län och då särskilt den planerade nedläggningen av fiottningen iKalix m. fi. Enligtvad utskottet erfarit kommer de av motionärerna aktualiserade frågorna att tasupp till prövning av den tillsatta Norrbottendelegationen. Underhänvisning härtill och i avvaktan på resultatet härav synes motionen inte böraföranleda någon särskild åtgärd från sida. I motionen 1976/77:830 yrkas att hosregeringen begär sådana författningsmässiga ändringar att kommun kan uWågd.färdavgifter inom områden och för ändamål som i motionen angivits. Iavvaktan på den prövning av tidigare avgivet utredningsförslag i ämnet (SOU1973:32) Vägtrafiken- kostnader och avgifter som förutsatts ske inom dentrafikpolitiska utredningen avstyrker utskottet motionen i fråga. a. avslårmotionerna 1976/77:1208, yrkandena 2 och 3, samt 1976/77:1318, yrkandena 1, 2 och 5, b. avslårmotionen 1976/77:289, c. avslårmotionen 1976/77:208, a. motionerna1976/77:1204 och 1976/77:1187 inte föranleder någon särskild åtgärd från sida. b. riksdagenavslår motionen 1976/77:1318, yrkandet 3, a. avslårmotionen 1976/77:283, b. avslårmotionen 1976/77:802, c. avslårmotionen 1976/77:806, d. avslårmotionen 1976/77:829, 4. att avslår motionerna1976/77:810 och 1976/77:820, a. avslårmotionen 1976/77:513, b. avslårmotionen 1976/77:1212, c. avslårmotionen 1976/77:111, a. avslårmotionen 1976/77:154, b. avslårmotionen 1976/77:507, a. avslårmotionen 1976/77:288, b. avslårmotionen 1976/77:387, c. avslårmotionen 1976/77:828, d. avslårmotionen 1976/77:1186, 8. att som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionen1976/77:506 om järnvägslinjen , 9. att motionen 1976/77:556 inteföranleder någon särskild åtgärd från sida, 10. att motionerna 1976/77:798 och1976/77:815 inte föranleder någon särskild åtgärd från sida. 11. att motionen 1976/77:1206 inteföranleder någon särskild åtgärd från sida, 12. att motionerna 1976/77:114 och1976/77:812 inte föranleder någon särskild åtgärd från sida, 13. att avslår motionerna1976/77:503 och 1976/77:1209, 14. att motionen 1976/77:969 inteföranleder någon särskild åtgärd från sida. a. avslårmotionen 1976/77:1318, yrkandet 4, b. avslårmotionen 1976/77:819, 16. att avslår motionen1976/77:156, 17. att motionen 1976/77:212 inteföranleder någon särskild åtgärd från sida, 18. att avslår motionen1976/77:830. Nänwande:herrar (), i Heden (c), i (s), iRönneberga (c), (), (). (), Rosqvist (s),Clarkson (m), (). Östrand (s), Komstedt (m), i (c), i Vrångebäck (m) och (). Herrar , i , ,, , och (alla s) har avgivit följande 5reservationer till betänkandet. I. beträffandeden trafikpolitiska målsättningen m. m. dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 5böar med "Vid sin" och på s. 7 slutar med "samordnande organ, m.m." bort ersättas med text av följande lydelse: Den trafikpolitik som beslutades byggde,som i motionen 1976/77:1318 framhålls, på föreställningen att en i princip frikonkurrens mellan olika trafikmedel och ett strikt kostnadsansvar för olikatrafikmedel skulle leda till en tillfredsställande trafikförsörjning. Sedanår 1963 har det emellertid tillkommit nya faktorer och värderingar som måstevägas in i trafikpolitiken. Engod trafikförsörjning har blivit en allt viktigare del i vår välfärdspolitik.Samhällsutvecklingen har successivt lett till att såväl den enskilde som näringslivetblivit alltmer beroende av ett väl fungerande transportsystem. Urbanisering ochökad privatbilism skapar på olika sätt problem i tätorterna i form av minskadframkomlighet och försämrad miljö. Den utvecklingen har lett till att vi möterväxande krav på en utbyggnad och standardmässig förbättring av den kollektivapersontrafiken. Förutsättningarna för den kollektivatrafikförsörjningen på landsbygden har försämrats till följd av vikande befolkningsunderlagoch växande privatbilism. har det pågåttettintensivt utredningsarbete för att ta fram underlag för en mera socialtbetingad och samhällsekonomiskt inriktad trafikpolitik. , trafikplane-ringsulredningen, utredningen om regionalt gällanderabattkort, kollekliv-trafikutredningen, kommittén för långsiktig vägplaneringoch utredningen kollektivtrafik har alla lagt fram sinaförslag. Härtill kommer förslag om förbättrad hamn- och flygplatsplanering samtförslag om inrättandet av ett samordnande organ för trafikplaneringsfrågor.Nämnas bör också trafiksäkerhetsutredningén och trafikbullerutredningen. Den framtida trafikpolitiken måste som motionärernaframhållit utgå från behovet av en god trafikmiljö i landets olika delar.Trafikpolitiken måste enligt utskottets mening utformas så, att den bidrar tillatt utjämna skillnader i socialt och ekonomiskt hänseende mellan enskilda ellergrupper av människor såväl inom som mellan olika regioner. Enannan viktig utgångspunkt för den framtida trafikpolitiken bör vara atttrafikpolitiken skall vara ett verksamt medel för att uppnå mål inom andrasamhällsområden och samordnas med exempelvis regionalpolitiken,arbetsmarknadspolitiken, miljöpolitiken och energipolitiken. För att uppnå dessa målkrävs ett vidgat samhällsekonomiskt synsätt. Med hänsyn till de stora anspråk som ställs påutbyggnad av olika slag av trafikanläggningar och att resurserna är begränsademåste en prioritering av samhällets insatser ske. Den kräver såväl övergripandesom sektoriell planering. Planering är också en förutsättning för att ensamhällsekonomiskt riktig arbetsfördelning mellan olika trafikgrenar kommertill stånd och att förutsättningar för ökad samverkan mellan olika trafikgrenarskapas. Grundentill en samhällelig övergripande trafikplanering har lagts i och med attlandets länsstyrelser avslutar arbetet med den regionala trafikplaneringen. Investeringsarbetet,som har resulterat i en omfattande kartläggning av trafikefierfrågan,trafikstruktur etc, har varit av stort värde lorden framtida planeringen, intebara inom trafiksektorn. 1 planerna har olika konkreta åtgärder för att uppnåbalans mellan utbud och efterfrågan föreslagits. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attregeringen i en kommande trafikpolitisk proposition ger en samladredovisning över de regionala trafikplanerna och de transportmönster som växtfram i anslutning till planeringsarbetet. Det är givetvis också av stor viktatt regeringen föreslår de åtgärder som krävs för att samordna och styrautvecklingen. Slutligen bör regeringen redovisa riktlinjer för hur denregionala trafikplaneringen i fortsättningen skall bedrivas i ett sammanhållettrafikplanerings-system. Erfarenheterna, inte minst från den regionalatrafikplaneringen, visar på att behov även föreligger av en övergripande ochlångsiktig planering när det gäller hamnar och flygplatser. Förslagsom syflar till att möta kraven på samordning av hamn- och fiygplatsutbyggnadermed andra befintliga och planerade anläggningar inom såväl trafiksektorn somandra sektorer har redovisats i departementspromemoriorna DsK 1975:9 Planeringav de svenska hamnarna och DsK 1975:10 Planering av de svenska flygplatserna.De redovisade förslagen bör utgöra en viktig del i en regional trafikplanering,och utskottet anser att resp. luflfartsverket i anslutninghärtill bör upprätta en mer långsiktig, fördjupad och övergripande plan förlandets hamnar och fiyg-platser. Arbetet med denna bör ske fortlöpande ochsuccessivt kunna revideras. Föratt säkerställa att hamn- och fiygplatsutbyggnader sker med tillräckligtbeaktande av olika intressen bör objekt av en viss storieksordning bli föremålför särskild prövning. Del kan då gälla hamn- och flygplalsutbyggnadernasinverkan på andra redan gjorda investeringar. Del kan också gälla de krav påstatliga insatser i form av väg- och järnvägsinvesteringar som blir följden aven hamn- resp. flygplalsulbyggnad. Det kan vidare gälla hamn- resp.flygplalsutbyggnadernas mera allmänna regional- och miljöpolitiska konsekvenser.Det skall också erinras om alt behovet av direkt styrande åtgärder efterfrågasfrån såväl länsstyrelser som kommuner. Då de nu nämnda förslagen harremissbehandlats är det angelägel alt förslag framläggs ulan dröjsmål. Närdel gäller vägväsendet har en långsiktig planering av den statligaoch sialsbidragsberättigade väghållningen bedrivits av i samarbetemed bl. a. länsstyrelserna. Behov finns all utveckla detta arbete i syfte altfå till stånd en bättre anpassning lill övrig samhällsplanering. Det gäller allfinna en rimlig avvägning mellan framkomlighet, trafiksäkerhet och olikatransportintressenters behov. Vidarebör i den framtida långsikliga vägplaneringen ökad hänsyn las lillregionalpoliliska aspekter. Även åtgärder för ett större lokall och regionaltengagemang i vägplaneringen bör eftersträvas. Medutgångspunkt i förslag redovisade av Kommittén lorden långsiktigavägplaneringen (SOU 1975:85) bör förslag framläggas för . De hittillsvarande erfarenheterna avtrafikplaneringsarbeiel ger entydigt vid handen att grunden för dettrafikpolitiska handlandet bör vara en strävan lill samordning mellan olikatrafikgrenar genom bl. a. en för hela landet omfattande trafikplanering påolika nivåer. Planeringen bör dels ske inom resp. irafikgrenar, dels mellan deolika trafikgrenarna. När det gäller den förstnämnda planeringen bör denna skeinom resp. verk. Den mera samordnade planeringen på lokal och regional nivåbör, liksom , ligga på kommun och länsstyrelse. Ett väl fungerande godslransporlsystem är enförutsättning för såväl näringsliv som konsumenter. Deterfordras en fortsatt utbyggnad av bl. a. trafikleder och anläggningar för attgodstransporlförsöriningen skall fungera tillfredsställande. En sådan utbyggnadmåste ske utifrån en samhällsekonomisk bedömning och under former som medger enönskvärd ekonomisk och social utveckling i skilda delar av landet. När det gäller att åstadkomma ensamhällsekonomiskt riklig godstransportförsörjning är det av största vikt attslå vakt om järnvägen. Lastbilsnäringenhar, förutom i områden som saknar järnväg, sin uppgift i närtrafiken ochdärutöver i fråga om särskilda godsslag som med hänsyn till speciella krav ihanterings- och marknadshänseende är mindre lämpade för järnvägen. Utvecklingenhar emellertid inneburit att lastbilsnäringen alltmer utvecklats i fråga omlångväga transporter med avseende på godsslag som traditionellt varit attbetrakta som järnvägsgods. Om inga åtgärder vidtas kommer en allt större andelav det landtransporterade godset att sändas med lastbil. Enfortsatt snabb ökning av lastbilstransporterna kan inte accepteras vare sig avsamhällsekonomiska eller av trafiksäkerhets-, miljö- och energimässiga skäl. Järnvägenssuccessivt minskade marknadsandel när det gäller den långväga godstrafikenmotiverar alltså insatser som kan medge en samhällsekonomiskt riktigarearbetsfördelning mellan järnväg och landsväg. Närdet gäller att åstadkomma förutsättningar för bl. a. samverkan mellan olikatrafikmedel är det av största vikt att ett funktionellt terminalsystem byggsupp i landets olika delar. Avstor betydelse är att det reformarbete som inletts för att förbättra struktureninom åkeribranschen fortsätter. Det gäller bl. a. att göra den redanexisterande lämplighetsprövningen effektivare. Den nuvarande behovsprövningensynes däremot kunna avskaffas, liksom krav på lokalområden ochstationeringsort. med anledning av motionen 1976/77:1318 i nu berörda frågor anfört börav ges regeringen till känna för att läggas till grund för förslageni den aviserade propositionen om den statliga trafikpolitiken. I avvaktan på prövningen av ett avtrafikplaneringsutredningen i dess belänkande (Ds K 1976:3) Förslag lillorganisation av en trafikplanerings-myndighet framlagt förslag i ämnet ärutskottet f. n. inte berett att tillstyrka motionen 1976/77:289 om attriksdagen i särskild skrivelse till regeringen nu begär inrättandet av ettsådant samordnande organ. m. m. delsutskottets hemställan under 1 a bort ha följande lydelse: (1) a. med avslag på motionen 1976/77:1208,yrkandena 2 och 3, samt med anledning av motionen 1976/77:1318, yrkandena 1, 2och 5, som sin mening ger regeringen till känna vad ut- skottetanfört beträffande den trafikpolitiska målsättningen, ett sammanhålletplaneringssystem på trafikpolitikens område och behovet av omedelbara åtgärderför en effektiv och förbättrad godstrafikförsörining, 2. beträffande vissa Järnvägs- och taxefrågor in.m. dels det avsnitt i utskottets yttrande på s, 8 sombonar med "Under hänvisning" och slutar med "SJ:strafikservice" bort ersättas med text av följande lydelse: När det gäller att skapa en från samhällsekonomiskasynpunkter riktig utveckling av transportapparaten är det angeläget att få tillstånd en fungerande avgränsning i vad gäller SJ:s affärsbanenät, de delar avdet trafiksvaga nätet som pä sikt bör finnas kvar samt de bandelar, för vilkettransportalternativ bör kunna diskuteras. En sådan avgränsning behövs för attde nödvändiga investeringarna i trafiksvaga bandelar skall kunna ske och föratt SJ långsiktigt skall erhålla en balanserad ersättning för trafiktjänsternapå det ersättningsberättigade nätet. Den trafikpolitiska utredningen har, utifrånen disku.ssion om särkostnadstäckning, framlagt förslag om ett funktionelltsammanhållet affärsbanenät, på vilket kan bedrivas en rationell järnvägstrafik.Utredningen har också framlagt förslag till en mer rättvisandeberäkningsmetodik i vad avser de trafiksvaga bandelarna. Den regionalatrafikplaneringen har gett underiag för bedömning av erforderliga insatser pådessa sistnämnda bandelar. Förslag i vad avser dessa frågor bör snarastframläggas för . Därest så icke sker. skapas stor osäkerhet för allaparter. i nu berörda delar anfört - och som innebär ett tillgodoseende avyrkandena i motionerna 1976/77:1204 om en /ärnvägspolitiskt program och1976/77:1318 i vad den avser SJ:s affärsbanenät - bör av gesregeringen till känna. I avvaktan på resultatet av det pågåendeutredningsarbetet på området samt den aviserade propositionen om den framtidatrafikpolitiken finner utskottet någon särskild åtgärd från sida ejnu påkallad med anledning av motionen 1976/77:1187 om SJ:s ekonomiskakalkyler.