bet · G001KU10 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om redovisning av minoritets mening vid beslutsfattande 1 motionen 1975/76:906 av i m.fl. (c) hemställs "alt uttalar all vid publicering och referatav beslut i samhällsorgan, offentliga utredningar, sammanfattningar avlänsprogram och andra planeringsbeslut m. m. skall förekommande reservationeroch avvikande meningar alllid intagas och återges med altmajoritetsbeslut redovisas". 1motionen framhålls som angeläget att samhällets egna informationsorgan ger enallsidig och objektiv bild av de olika meningar som kan ligga bakom beslut ochställningstaganden. Som exempel nämner motionärerna beslut i statliga styrelseroch liknande, utredningsbetänkanden, länsprogram, trafik-ochbostadsplaneringar. För all en riklig bild av olika ståndpunkter skall kunnaerhållas framhålls det i motionen som viktigt att varje form av informationfrån offentliga organ innehåller besked om besluten varit enhälliga och, om såinte varit fallet, på vilka punkter avvikande meningar och reservationeravgetts. För statliga myndigheters vidkommande gäller enligtallmänna verkstadgan (1965:600) att protokoll skall föras bl. a. närskiljaktig mening förekommer, dock att skiljaktig mening inte behöverprotokollföras om den framgår av annan handling hos myndigheten. Innehållet iskiljaktig mening skall likaså anges när en myndighet skriver till regeringenrörande något av myndighelen fattal beslut. Beträffandeskiljakliga meningar i regeringen och finns föreskrifter iregeringsformen och riksdagsordningen. För regeringens vidkommande gällersåledes enligi 7 kap. 6 S RF alt skiljaktig mening vid regeringssammanträdeskall antecknas i det protokoll som enligt samma stadgande skall föras vidsammanträdet. Riksdagsordningen medger möjlighet all lill ulskoiisbelänkande fogareservation eller särskill yilrande. Reservationsrätt föreligger även motbeslut av in pleno. Reservationer och särskilda yttranden ingår iriksdagstrycket. Också i utredningsbetänkandena redovisas alltid de frånutredningsmajoritetens förslag avvikande meningarna. Frågan om information tillallmänhet och massmedia om offentliga organs 1 1976/77. KU 1976/77:10 2 verksamhethar i hög grad varit föremål för statsmakternas uppmärksamhet. (Se 1. ex. KU 1974:19 och 51.) Här kan särskill erinras om inräiiandel och in-formalionsljänst. Viktigakanaler för samhällsinformationen är också de av stalsmaklerna godkändastudieförbunden, av vilka de flesta har anknyining lill någon folkrörelse. Ävenstalsdeparlemenlens informalionssekreierare kan nämnas i della sammanhang. Någrasärskilda riktlinjer har inle getts om sättet för stalsmaklerna alt tor allmänhetoch massmedia redovisa utredningsresullal eller beslui av ellerregeringen. Närriksdagen 1974 log slällning lill de förslag som lämnals av riksdagensinformalionsulredning ställde den sig bakom ett förslag om attförvaltnings-styrelsen skulle ulföra en översyn av prissättningen påriksdagstrycket i avsikt all göra della så lättillgängligt som möjligt för denpolitiskt intresserade allmänheten (KU 1974:19 s. 29). Förvallningsstyrelsenbeslöt all ansluta sig lill eil inom förvallningskonloret utarbetatförslag lill prissättning på riksdagstrycket. Förslaget innebar att riksdagensprotokoll erhöll oförändrat pris, medan riksdagstrycket i övrigt höjdes . Informalionsuiredningens belänkande föranledde vidare allbesluta en höjning av kanslislödel lill partiernas riksdagsgrupper för vidgadinformaiionsverksamhel. Höjningen motiverades med alt informationsinsatsernafrån partigruppkansliernas och de enskilda ledamöternas sida utgjorde ettväsentligt led i riksdagsinformationen i vidsträckt bemärkelse. 1 motionen begärs ell uttalande av attinformation från offentliga organs sida skall omfatta även minoritetsståndpunkter. Sverigehar en internationellt sett långtgående öppenhet när del gäller allmänhetensrätt till insyn i offentlig verksamhet. Del råder också allmän enighel om allsamhällsorganen har skyldighei all aktivt medverka lill all information ges omderasarbele. Flera reformer har kommit lill stånd för all förverkligadella syfte. Här kan t. ex. erinras om inräiiandel av nämnden församhällsinformation och av , tillkomsten avpublikationen Från Riksdag & Departement saml om de ökade staisbidrag somgeils lill de politiska partiernas informationsverksamhet. Deninformation som direki styrs av stalsmaklerna bör självfallei präglas avstörsta möjliga objektivitet. Härav följer all även frånmajoriieissiånd-punklerna avvikande meningar i'princip bör redovisas. Särskillvikiigi är della enligi ulskolleis mening när del gäller beslui underberedningsjiro-cessen, 1. ex. uiredningsförslag. All informalion i della skedeges om skiljaktiga meningar är ägnat att öka allmänhetens kunskaper om deaktuella frågeställningarna och därigenom stimulera debatten till fromma försiais- KU1976/77:10 3 makternas slulliga siällningslaganden. Uiskoiiei ansluler sig således i del väsenlliga lill den imotionen förordade principen. All som yrkas i moiionen alllid redovisaminorilclsslåndpunkler skulle dock enligt utskoiieis mening föra för långi.Avsleg från principen måsie kunna göras med hänsyn lill i. ex. del redovisademaierialeis om-falining eller ändamålei med informaiionen. Med delanförda får moiionen anses besvarad. all förklarar moiionen1975/76:906 besvarad med vad ulskoiiei anfört. Näiyarande: herrar (), i (s),i (m). (), i (fp), (),i * (s), Schöil (m). Kindbom (c), (), (), (), (), fröken () och herrGustavsson i (s). * Ej närvariinde vid justeringen. GOTAB.262S Slockholm ])%