bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — I planeringen förutsätts att enangripares resursinsatser begränsas - i fråga om både kvantitet och kvalitet -genom alt angriparen måste gardera sig mot en huvudmotståndare. Vidförsök till invasion av skall våra stridskrafter som försvarsministernanger kunna utnyttjas med tyngpunkten i kust- och gränsområdena så att våranaturliga försvarsbetingelser las till vara. Fientliga lufllandsätt-ningar fårinte omöjliggöra förbandens mobilisering och koncentrering till aktuellainvasionsriktningar. Vid försvar mot invasion svarar förband med anfallsförmågaför huvuddelen av den kraftutveckling som skall hejda fienden. Omen angripare lyckas tränga in på djupet av vårt land bör han likväl möta etteffektivt och uthålligt motstånd. Inom ockuperat område skall militära förbandoch andra väpnade grupper kunna fortsätta kampen i organiserade former. Sverigesstora yta och geografiska läge med långa gränser och kuster ställer krav pä attvi kan mobilisera ett förhållandevis stort antal förband. FÖU1976/77:13 40 föreningmed vår lilla befolkning medför att det militära försvaret måste vila på denallmänna värnpliktens grund. Endast därigenom kan krigsorganisationen ges enbredd som svarar mot de uppgifter som vi ställer på vårt försvar. Allmännavärnplikten har därutöver, liksom frivilligverksamheten, avgörande betydelseför försvarets förankring i samhället och hos hela folkel. Det militäraförsvaret skall därför liksom grundas på allmän värnplikt. Denallmänna värnplikten ställer stora krav på resurser för utbildning av devärnpliktiga. Den innebär också att materielanskaffningen till stor del måsteanpassas till förmågan hos våra värnpliktiga. I samband med införandet av vårtnuvarande system för värnpliktsutbildning uttalade föredragande statsrådetföljande i proposition till (prop. 1966:106 s. 136): Jag vill i detta sammanhang understryka betydelsenav vad utredningen anfört angående de särskilda villkor och möjligheter som ärförknippade med ett värnpliktssystem. Jag delar sålunda utredningensuppfattning, att förfaringssätt och bestämmelser måste göras så enkla som möjligtoch att ändringar bör ske endast då så oundgängligen krävs. Jag vill vidareframhålla betydelsen av att man även vid anskaffning av materiel tillkrigsorganisationen noggrant beaktar de särskilda förutsättningar som betingasav värnpliktssystemet. Del är väsentligt att försvarsgrenarnas materiel görsenhetlig så långt detta är möjligt och lämpligt och att anpassning tillmateriel som utnyttjas inom samhället i övrigt sker i största möjligautsträckning. Olikheter mellan försvarsgrenarna i fråga om intendenturmateriel,handvapen, fordon m. m. måste vara klart motiverade. Viss enhetlighet börockså vara möjlig i fråga om komponenter i skilda vapensystem. Strävan efterenkel och så långt möjligt enhetlig materiel skall syfta till lättare ochsäkrare inlärning och repetition, lägre anskaffnings- och underhållskostnadersamt bättre utnyttjande av utbytesenheter. Vidare underiättas omdisposition avvärnpliktiga mellan försvarsgrenarna. Den svenska säkerhetspolitiken syftar till attlandet skall förhålla sig neutralt om del pågår krig i vårt närområde. För atti ett sådant läge avvisa kränkningar av vårt territorium samt skydda fiyg- ochsjötrafik måste vi utnyttja resurser som har anskaffats för invasionsförsvaretsbehov. Försvarsmaktenskall även i fortsättningen kunna sätta av resurser för medverkan av iFN:s fredsbevarande verksamhet. Utvecklingenav avvägningsprogram m. m. De förslag angående det militära försvaretsutveckling som försvarsministern redovisar överensstämmer i huvudsak med deninriktning som försvarsutredningen har rekommenderat. Förslagen motsvararalltså en utveckling i stort sett enligt alternativet B i överbefälhavarensprogramplan. Alternativets innebörd för de viktigaste materielobjekten ochbeträffande krigsorganisatoriska förändringar framgår av följande tabeller,som är hämtade ur programplanen. FÖU 1976/77:13 Materielobjekt - nivå B (milj. Beräknat 82/87 1977/78 1979/80 Ersättning för AJ 37 (A20) Jaktvapen (robotar m. (JA 37) 1977/78 1979/80 Ersättning för AJ 37 (A20) Krigsorganisatoriskaförändringar - nivå B Kustartilleriförband(bataljoner och motsv.) FÖU 1976/77:13 42 Försvarsministern tar i propositionen ställningtill utvecklingen av avvägningsprogram och funktioner inom det militäraförsvaret. I det följande behandlar utskottet dessa frågor i huvudsak endastsåvitt de är berörda av motionsyrkanden. Beträffandemarkstrids förbanden understryker försvarsministern liksom försvarsutredningenbetydelsen av att antalet kvalificerade förband kan hållas relativt stort. Iöverbefälhavarens programplan beräknas i nivå B att tio infanteribrigadermoderniseras. Planeringen bör enligt försvarsministern inriktas mot att ommöjligt modernisera fler än tio av nuvarande infanteribrigader. En ökning avantalet moderniserade brigader får dock enligt hans mening inte innebära attbrigadernas stridseffekt försämras. I motionen 1504 (s) uttalas att det börkunna vara möjligt att inrikta planeringen mot tolv infanteribrigader. Enligtmotionen 1523 (vpk) bör antalet brigader inte ökas. bör man enligtmotionärerna i stället överväga att ersätta infanteribrigaderna med förband avmindre kvalificerad typ. Denuvarande infanteribrigader som inte kan moderniseras bör enligtförsvarsministern behålla samma personella kvalitet som de moderniseradebrigadema. Härigenom och genom så långt möjligt enhetlig organisation får manhandlingsfrihet att, om resurserna på så medger, öka antaletmoderniserade brigader ytterligare. Alla nuvarande infanteribrigader bör enligtförsvarsministerns mening hänföras till delprogrammet Infanteribrigad m. m.Motionen 1520 (fp) vänder sig mot detta uttalande. Enligtmotionen 1520 har en icke-moderniserad infanteribrigad - s. k. skytteregemenle- ytterst begränsade prestanda i förhållande till en moderniserad brigad.Motionären anser att försvarsministerns uttalande är myckel olyckligt och attdet är en illusion att tro att skytteregementen är något som bara kostarutbildning. blir det nödvändigt att anskaffa ny materiel tillskytteregementena om dessa skall bestå. Resurserna för dagens utbildning ochframtida materielanskaffning till skytteregementena måste tas från brigadernaoch motionärens slutsats är att detta gör det omöjligt att behålla ett parbrigader mer än de tio som skall finnas enligt beslut.Skytteregementen bör enligt hans mening behållas endast i litet antal och iså fallhänföras till delprogrammet Lokal försvarsförband eller utgöra eget delprogram. Indelningeni delprogram bör i princip bestämmas av regeringen. En sådan indelning kanknappast göras helt invändningsfri. Utskottet finner inte tillräcklig anledningförorda att uttalar sig om vilket delprogram skytteregementen börtillhöra. Överbefälhavarenhar inför utskottet upplyst att skytteregementena f n. har fullt krigsdugligmateriel. Huvuddelen av materielen kommer att vara krigsduglig under hela1980-talet. Den personella och materiella kvaliteten medger att förbandenutnyttjas för avvärjnings- och fördröjningsstrid. Med nuvarande uppgifter fördet militära försvaret anser överbefälhavaren att det FÖU1976/77:13 43 ärnödvändigt att som skyiteregementen behålla de brigader som inte kanmoderniseras. Den malerielomsättning som blir nödvändig för dessa förbandkommer enligt överbefälhavaren inte alt leda till kvaliletsminskning vidmoderniseringen av infanteribrigader. Utskottetanser det vara viktigt att moderniseringen av infanteribrigader leder till attdessa i alla avseenden faren god operativ förmåga. Den personella ellermateriella kvaliteten hos brigaderna bör inte få påverkas av en i och för sigönskvärd ökning av antalet som kan behållas eller av att man behållerförband som skytteregementen. Möjligheterna alt öka antalet brigader kan f n.inte säkert bedömas. Enligt utskottets mening bör de brigader som inte kanmoderniseras behållas som skytteregementen, i första hand somnu är i fråga. Pansarförbandbehövs för försvaret av främst , övre , östra ochGotland. Pansarförbanden bör enligt försvarsministern inriktas mot att omfattaförutom fyra pansarbrigaderäven destridsvagns- och pansarbataljoner samtfristående stridsvagnskompanier som kan organiseras utgående från den materielman har f n. Därav följer enligt hans mening behov av viss modifiering ochrenovering av ett antal centurionstridsvagnar. Försvarsministern bedömer dettavara en angelägen åtgärd för att tillgodose behovet av pansarförband ikrigsorganisationen. I motionen 1504 (s) uttalas att dagens tillgångar avstridsfordon, t. ex. centurionstridsvagnar och bandvagnar, bör utnyttjas sålångt möjligt. Pansarbrigadernabör enligt motionen 1523 (vpk) avvecklas. Det är enligt motionärerna bättre attsatsa resurserna på förbättrat pansarvärn. Utskottet,som senast i betänkandet FöU 1975/76:32 (s. 12) har tillstyrkt planerna pårenovering och modifiering av centurionstridsvagnar, delar den mening som haruttalats av försvarsministern och i motionen 1504. Planeringen medför -jämförtmed om man inte skulle behålla ifrågavarande stridsvagnar - en förstärkning avden operativa förmågan i östra . Föröver va ttensstridsförban denär antalet förband av grundläggande betydelsesamtidigt som varje enhet måste ges sådan kvalitet att den kan möta fientligaenheter på likartade villkor och ge avsedd effekt i invasionsförsvaret.Överbefälhavaren har planerat in anskaffning av sjörobot förytattackfiottiljerna. Försvarsministern anser liksom försvarsutredningen alt ensådan anskaffning är angelägen och bör genomföras. 1 motionen 1504 (s) förordasatt man för dessa förband anskaffar samma sjörobot som är avsedd att ingå ipatrullfartygsdivisionerna. Enligt motionärerna kan därigenom utan ytterligaredröjsmål anskaffas ett tillfredsställande antal robotar. I motionen 1523 (vpk)uttalas att fartyg för flottiljledning inte bör anskaffas som ersättning förjagarna. Fråganom sjörobot till ytattackfiottiljerna behandlar utskottet i samband med andrarobotfrågor i det följande. FÖU1976/77:13 44 Ytattackflottiljema omstruktureras f. n. i riktningmot lätta enheter. Av nuvarande sex jagare utgår fyra . Delätta enheterna är av typ torpedbåt. Deras effekt blir större om de även ifortsättningen kan göra samordnade insatser. Frågan om ledningskapacitet sedanjagarna har utgått ur organisationen behandlade utskottet i betänkandet FöU1975/76:32 (s. 13-14). anser försvarsministern att ytattackförbanden även ifortsättningen bör förses med sådana resurser för den taktiska ledningen att dekan uppträda i flottiljförband. Studier där olika alternativ belyses bör enligthans mening fortgå så att man för tillräckligt beslutsunderiag innanjagarna utgår. I motionen 1504 (s) hävdas att särskilt konstruerade ledarfartyginte bör anskaffas för ändamålet. Någon annan möjlighet att anordnastridsledning bör i stället utnyttjas. Någramedel för anskaffning av flottiljledarfartyg är inte inplanerade underperioden. Utskottet anser det vara angeläget att man fortsätter att studerafrågan om ersättning för den lednings- och vapenkapacitet som försvinner medjagarna. Fjärrstrids förbanden omfattar attackflyg- och ubåtsförband. De utgör den främredelen av vårt djupförsvar. Detmedeltunga attackflyget kommer att omfatta 5,5 divisioner AJ37 . Med nu planerade livslängder behöver dessa flygplan ersättas medbörjan senare del. 1 krigsorganisationen ingåräven fem lättaattackdivisioner utrustade med skolflygplanet 60. Även dessa behöveromsättas . Överbefälhavarenhar i programplanen fördel militära försvaret redovisat sin syn påfjärrstridsförbandens utveckling i de tre olika ekonomiska nivåerna A (55 303milj. ), B(51 606 milj. kr.joch C (49 773 milj. För nivå C har angettstre olika alternativ -C 1, C 2 och C 3. Attackdivisionernas utveckling i ÖB77-82 har i propositionen (bil. 1 s. 125) sammanfattats enligt följande. Alternativ A, B, Cl, A 20 ersätter AJ 37 under slutet av 1980-lalet AJ 37 utgår successivt B3LA ersätter Sk 60 Alternativ C1,C3 med attackförmåga ersätter Sk 60 FÖU 1976/77:13 45 1 alla alternativ utom C 2 har överbefälhavaren somframtida ersättare för AJ 37 planerat in en vidareutveckling av jaktversionenViggen, JA 37, till en ny attackversion - flygplan A 20. De lättaattackdivisionerna kan behållas enligt två av alternativen, i ni vå A genom attett nytt lätt attack/skolflygplan -B3LA - utvecklas och anskaffas samt enligtalternativ C 2 där man anskaffar skolflygplan med attackkapacitet. Försvarsutredningenhar förordat att JA 37 vidareutvecklas till ett nytt medeltungtattackfiygplan - A 20. Utredningen har vidare funnit alt B3LA skulle ge ettvärdefullt tillskott till vår försvarseffekt och att det är anpassat till vårabehov. I den ekonomiska nivå för femårsperioden som utredningens majoritet harrekommenderat går det emellertid inte att anskaffa systemet B3LA inom ramen fören balanserad utveckling av det militära försvaret. Enligt utredningen behövsvissa ytteriigare överväganden rörande utvecklingen av B3LA. Om de fortsattaövervägandena leder till att B3LA inte anskaffas har utredningen förordat attde skolflygplan som anskaffas ges en lämplig beväpning och organiseras i lättaattackförband. Försvarsministernanser också att det behövs ett kompletterande underiag beträffandeattackflygförbandens framlida utformning och omfattning. Med hänsyn lill att demedeltunga attackdivisionerna har viktiga uppgifter i invasionsförsvaret ochtill att flygplan A 20 också är tänkt att användas för havsövervakning närspaningsversionen - S37 - utgår anser han attutvecklingen av A 20 bör genomföras. Ipropositionen (bil. 1 s. 126-128) redovisar försvarsministern olika aspekter avbetydelse för . B3LA skulle - vid sidan av sitt operativa värde -spela en avgörande roll när det gäller möjligheterna att inom landet behålla enutvecklande fiygindustri. a. uttalas alt en inhemsk förmåga att utvecklaoch tillverka flygplansystem bidrar till respekten i omvärlden för svensksäkerhetspolitik. Försvarsministernanger också inriktningen av fortsatta studier och överväganden. De skall bl. a.gälla prestandakraven för flygplanet A 20 och säkerheten ikostnadsberäkningarna för B3LA. Arbetet skall bedrivas så att beslut i frågankan föreläggas . Underlaget tas fram av berördamyndigheter. Arbetet följs och utvärderas av en särskild beredning inomregeringskansliet. Iflera motioner finns yrkanden som gäller utveckling och tillverkning avflygplan. Motionen 249 (vpk) innehåller ett yrkande att beslutar attproduktionen av flygplan 37 avvecklas och att fiygplan A 20 inteskall utvecklas. Motionärerna förordaren kraftig nedbantning av i första handflygvapnet. Viggensystemet betecknas som den största felinvesteringen inomförsvaret . Enligt motionen bör vi eftersträva en utveckling mot fleraoch mindre enheter inom flygvapnet liksom inom flottan. Motionen1453 (-) innehåller ett yrkande att uttalar sig för att produktionenav flygplanet avbryts och att projekten A 20 och B3LA inte kommer tillutförande. Yrkandet har samband med motionärernas syn FÖU 1976/77:13 46 påvilken struktur det svenska försvaret bör ha och på kostnaderna för teknisktavancerade vapensystem i förhållande till deras effekt. 1motionen 1504 (s) uttalas beträffande det militära försvarets utveckling attdenna måste få ske utan de avvägningsproblem som ett genomförande avB3LA-projektet kan komma att innebära. Motionärerna pekar på risken förbetydande kostnadsökningar i projektet. Enligt motionen börattackflygför-banden även i fortsättningen innehålla dels medeltungaattackflygplan, dels skolflygplan som kan ges lämplig beväpning. förutsätts anskaffning inom landet. Motionärerna anser att detsäkerhetspolitiska argumentet för B3LA och för bibehållande av en svenskutvecklande flygindustri har överbetonats i propositionen. De hävdar att detinte skulle innebära något nämnvärt säkerhetspolitiskt risktagande om Sverigegick över till licenslillverkning av flygplan som har konstruerats i utlandet.. I motionen 1504 (s) hävdas också att regeringens förslag om fortsattautredningar i flygplanfrågan har skapat betydande osäkerhet om det militäraförsvarets inriktning och kostnader. Enligt motionärernas meningar fortsattastudier obehövliga för försvarsbeslutels skull. De yrkar därför att riksdagenskall begära att arbetet i den särskilda beredningen avbryts. Om så inte skeranser de att beredningens arbete bör betraktas som en fortsättning påförsvarsutredningens arbete och yrkar att skall begära att ävenflygplansystemberedningen skall ges parlamentarisk sammansättning. Motionen1521 (s) innehåller-utöver yrkanden om att propositionen 1976/ 77:74 skallavslås och gällande försvarsbeslutsperiod förlängas , m. m.-andrahandsyrkanden om bl. a. riktlinjer för det militära försvarets fortsattautveckling, om att flygplanet A 20 inte skall anskaffas och om att flygplansystemberedningenskall avbrytas. 1 motionen uttalas bl. ö//det militära försvaret bör ha uppgifiersom enstark gränsvakt under fred och fredskriser och som neutralitetsvakt under krigi vår omgivning, auSverige skulle kunna göra betydande nedskärningar, främst beträffandeflärrstridsförband och övervattensstridsförband, utan att försvarets fredsbevarandeeffekt och vår trovärdighet kan ifrågasättas, att regeringens förslaginnebär en påtaglig militär upprustning, alldet inte är belagt med sakligt underlag att JA 37 behöver vidareutvecklas tillA 20, auflygplan av typ Sk 60 i samverkan med andra förband kan lösa förutseddauppgifter samt atten samhällsekonomisk analys av olika anskaffningsformer, utförd på uppdrag avförsvarsutredningen (jfr prop. 1976/77:74 bil. 1 s. 94-96), visar att det intefinns några långsiktiga samhällsekonomiska skäl för en inhemsk militärflygindustri. Beträffande fiygplanfrågorna finns slutligenuttalanden i motionen 1523 (vpk). De innebär i huvudsak upprepning av vad somanförts i motionen 249 (vpk). Motionärerna förordar för attackflygets delövergångsvis alternativet C 2 i överbefälhavarens programplan. Utskottet vill medintilliggande bild (s. 47) i stora drag åskådliggöra olika FÖU 1976/77:13 A 32 S 32 l_u tvec_k ]i ngsjca p_ac_ij, e t, fiygplangenerationer och de alternativ som studeras avmyndigheterna och i . Av fiygplantyperna ingår ifjärrslridsförbanden de som har kapacitet för lätt och medeltung attack. F. n.pågår övergång från A lill AJ 37 . Sk 60 är ett skolfiygplansom har beväpnats och organiserats i lätta attackdivisioner. Till en början bör slås fast att det inte finns underiagför att konstatera att Viggensystemet har varit en felsatsning. Utformningenmed en plattform för fiera versioner har inneburit betydande fördelar.Vidareutveckling av JA 37 lill A 20 förordas av försvarsutredningen ochförsvarsministern och tillstyrks även av utskottet. Kapacitet för medeltungattack - även utanför gräns och kust - är som kan överblickasen nödvändig del av invasionsförsvaret, B3LA är ett projektförslag till ett lätt attack- ochskolfiygplan, I atiackupp-giften är systemet avsett för god effekt innanförgräns och kust. Som skolfiygplan är det avsett att ersätta Sk 60. Beslut omanskaffning av B3LA innebär att man behåller kapacitet att utveckla fiygplaninom landet. I propositionen (bil. 1 s.l24-l28)redovisas ingående vilkasynpunkter som har varit vägledande förregeringens beslut att, enligt försvarsutredningens rekommendation, genomföraytterligare studier rörande valet mellan B3LA och ett nytt skolflygplan med lämpligbeväpning. Studierna inkluderar beväpning och berör även A 20 (bl. a. prestandaoch antalet flygplan) och JA 37 (produktion, drift och underhåll). Överbefälhavaren har angett att ett minimialternativ medbåde A 20 och B3LA kostnadsmässigt,medca 300 milj. kr. , överstiger vadsom i nivå B har planerats in för fiygplansystem inkl. beväpning och motmedel.Utveckling och anskaffning av B3LA kan enligt överbefälhavaren inte genomförasi B-nivån inom ramen för en balanserad utveckling av det militära försvaret.Försvarsutredningen har kommit till samma slutsats. I programplanen finns i nivå B inte avsatt medel föralternativet beväpnat skolflygplan utan endast för A 20 jämte skolflygplan utanbeväpning. För programplaneperioden finns ca 400 milj. kr. inplanerade fördessa ändamål (prisläge ). Alternativet A 20 jämte skolflygplanmed attackkapacitet beräknas f n. därutöver kräva omkring 450 milj. kr. ibetalningsmedel församma period. Alternativet A 20jämte B3LA beräknas krävaytteriigare ca 1 050 rriilj. De totala utvecklings- ochserietillverkningskostnaderna förde tre alternativen -utslagna på en periodsom sträcker sig till mitten av - bedöms med nuvarande underlag ochi nämnda prisläge uppgå till avrundat resp. 6,1, 7,4 och 9,1 miljarder kronor.Myndigheternas bedömningar kan sammanfattas enligt följande. Bedömning med nuvarande underlag (milj. kr., prislägefebr. Medelsbehov Totalkostnad 1977/78-1981/82 A 20 -I-obeväpnat skolflygplan A 20 -I- beväpnat skolflygplan A 20 -I- B3LA 7 400 9 100 Överbefälhavaren har införutskottet anmält att det underlag för beslut i flygplanfrågan som kommer attfinnas bl. a. skall omfatta - alternativetmed A 20 jämte beväpnat skolfiygplan (skilda prestandanivåer ochanskaffningsformer) varvid särskilt redovisas erforderlig omplanering omalternativet skall rymmas i nivå B, - ettminimialternativ med A 20 och B3LA. Utskottet tillstyrker deytteriigare studier och överväganden som har påbörjats i flygplanfrågan.Studierna gäller en rad flygplantyper i olika kombinationer. Även alternativmed anskaffning av utländska skolflygplan skall studeras. Liksom försvarsministernfäster utskottet stor vikt vid att alla kostnadsberäkningar blir såtillföriitliga som möjligt. En granskning i denna del är också huvuduppgiftenför B3LA-beredningen (se bil. FÖU 1976/77:13 49 Av det sagda framgår alt utskottet avstyrker bifalltill bl. a. motionsyrkandet alt arbetet i B3LA-beredningen skall avbrytas. Medhänsyn till arten av beredningens uppgifter finns inte anledning förorda attberedningen blir parlamentariskt sammansatt. Försvarsministernuttalar att ubåtar även bör disponeras i invasionsförsvaret. Hananser att det därför är a v väsentlig betydelse att man behåller möjligheternaatt inom landet utveckla och tillverka ubåtar. Liksom försvarsutredningenförordar han alt ubåt A 17 utvecklas och anskaffas som ersättning för ett antalav de äldre utgående ubåtarna. Samma uppfattning uttrycks i motionen 1504 (s).I motionen 1523 (vpk) anges däremot all de 14 ubåtar som kommer att finnas år1982 är tillräckliga. Utskottethar fiera gånger tidigare behandlat frågor om seriesloriek vid ubåtsanskaffningoch därvid framhållit att ubåtsvapnet aren viktig del av vårt försvar (FöU1975:13 s. 14-15). Ubåtar av typ A 17 bör utvecklas och anskaffas. Beträffandeluftförsvarsförbanden har överbefälhavaren i nivå B föreslagit en i förhållandetill tidigare planering utökad anskaffning av JA 37 med en division tilltotalt nio divisioner. Försvarsministern anser alt en sådan ökad anskaffning ärangelägen men finner det f n. inte möjligt att tillstyrka den. Beslut behöverinte fattas . Han anser också - liksom försvarsutredningen -att frågan omersättning för JA 37 under 1990-lalet kan och bör anstå. Inom ramen förperspektivplaneringen skall bedrivas fortsatta studier om luftförsvaretslångsiktiga inriktning och avvägning. Imotionen 1504 (s) uttalas att anskaffningen av fiygplanen JA 37 och A 20 ledertill påtaglig förstärkning av luftförsvarsförmågan. Motionärerna räknar därförinte med någon anskaffning av JA 37 utöver åtta divisioner. De understryker attbefintliga jaktflygplan av typ 35 Draken bör utnyttjas så länge detärstridsekonomiskt lämpligt. Enligt motionen 1523 (vpk) bör inomluftförsvarsförbanden flyttas över resurser från jaktflyg tillluftvärnsrobot-och lufivärnsförband. Utskottetanser att luftförsvarsförbanden har mycket stor betydelse för totalförsvaretsmöjligheter att verka och för tilltron till vårt försvar. Det finns inteanledning för alt nu ta ställning till antalet jaktdivisioner JA 37.