bet · G001AU2 · 1976-12-31 00:00:00 — med anledning avmotioner om arbets- och uppehållstillstånd 1975/76:513av m.Jl. I motionen yrkas att beslutar att hosregeringen anhålla att invandrarverket skall få rätt att bevilja tillfälligtarbetstillstånd till en person för vilken frågan om arbets- ochuppehållstillstånd är föremål för handläggning. Motionärernapåpekar att invandrare, t. ex. flyktingar, som kommer till utan att haarbets- och uppehållstillstånd ordnade i förväg, kan få vänta på attbeslut fattas i tillståndsfrågorna. För att klara sin försörjning underväntetiden tar man i vissa fall arbete utan att ha arbetstillstånd och börjardärmed vistelsen i landet med att bryta mot lagen, i andra fall tryggasförsörjningen genom socialhjälp, men tvingas invandraren till enpåfrestande passivitet. Problemet bör enligt motionärerna lösas med etttillfälligt arbetstillstånd. Syftet härmed skall endast vara att underlättainvandrarens ekonomiska och sociala situation myndigheternahandlägger hans ärende. Sådant tillfälligt tillstånd skall därför inte kunnaåberopas som skäl för att få stanna kvar i landet. Det hänvisas i motionenockså till att invandrarbarn numera kan beredas plats i skolan, även om detinte är avgjort att de kommer att få stanna i landet. I975/76:IS93av i Väslerch ni. Jl (vpk) I motionen yrkas att hos regeringenhcmställcrom framläggande av förslag till åtgärder för att utomnordiskamedborgare ej skall förvägras tillstånd för fortsatt vistelse resp. arbete iSverige, om ej tillfredsställande garanti angående bostad och arbete resp.studiemöjligheter i annat land kan säkerställas. Deterinras i motionen om att utomnordiska utlänningars i regleras av tidsbegränsade uppehålls-,bosättnings- och arbetstillstånd och att utgångspunkt för beviljandet av dessatillstånd är tillgång till bostad och arbete resp. studier. Tillstånd tillfortsatt vistelse i , fortsätter motionärerna, bedöms på samma grunder.De hävdar att utlänningens möjligheter att få bostad och arbete ellerfortsätta sina studier i hemlandet eller annat land också bör beaktas. .Avslagpå an.sökan om (ornyat tillstånd att vistas i kan annars leda till enmiserabel situation för vederbörande. 1 Riksdiificn 1976177. .\'r 2 AU 1976/77:2 2 Reglerom arbets- och uppehållstillstånd Invandringen till från utomnordiska länderär reglerad. De grundläggande bestämmelserna härom finns utlänningslag.Denna lag har ändrats vid åtskilliga tillfällen. F. n. pågår en översyn avlagen med sikte på att förslag till en helt ny utlänningslag skall läggas fram. Närmarebestämmelser om regleringen av invandringen ges i utlänningskungörelsen (UK). Nordiskamedborgare kan fritt resa in för att bosätta sig och ta arbete i . Andrautlänningar kan besöka landet upp utan särskilt tillstånd, iregel krävs endast att de har giltigt pass eller motsvarandelegitimationshandling. Medborgare i de flesta länder i , ochAsien måste dock utöver pass ha särskilt inrese- och uppehållstillstånd.visering. Icke-nordborsom vill stanna mer än måite ha uppehållstillstånd. Ämnarutlänningen ta arbete här i landet krävs därutöver arbetstillstånd. Uppehållsiillslåndkan beviljas eller som permanent uppehållstillstånd. Närutlänning ansökt om uppehållstillstånd gör polismyndighet utredning om hansförsörjningsförmåga och personliga förhållanden, varefter tillståndsfråganprövas av statens invandrarverk. Bifalles ansökan ges uppehållstillstånd för iregel , om utlänningen avser att stanna i för alltid ellerför obestämd tid. Harutlänningen haft uppehålls- och arbetstillstånd , kan han la permanentuppehållstillstånd. Detta gäller, som framgår av namnet, utan tidsbegränsning.Innan invandrarverket fattar beslut i tillståndsfrågan, görs ny s. k.vandelsprövning genom polismyndighets försorg. Leder denna utredning omutlänningens personliga förhållanden till att ansökningen om permanentuppehållstillstånd inte kan bifallas, skall i stället tidsbegränsatuppehållstillstånd meddelas honom, om inte hinder möter häremot. Detpermanenta uppehållstillståndet har fr. o. m. den ersatt dettidigare bosättningstillståndet som kunde beviljas bosättning iSverige. Syftet med den reformen var att bringa ned antalet ansökningstillfällenoch därmed antalet utredningar beträffande den enskilde invandraren. Man harräknat med att den nya ordningen skall medföra att invandraren normalt skallbehöva ansöka om uppehållstillstånd endast två-tre gånger innan han ansöker omsvenskt medborgarskap. Regleringenav invandringen innebär vidare alt utomnordiska medborgare som vill ta anställningi måste ha arbeistillsiånd. I princip skall ar-belsiillslåndel varabeviljat innan utlänningen reser in i . Bifall till ansökan omarbetstillstånd föruisäiler all utlänningen har erbjudande om arbete i Sverige.Hans bostadsfråga måste också vara löst. Ansöker utlänning om arbetstillståndefter all ha rest in i landet skall ansökan avslås. AU 1976/77:2 3 46S UK får nämligen sådan ansökan inte beviljas så länge utlänningen vistas ilandet. Tillstånd kan dock ges om utlänningen rest in för all förenas medfamiljemedlem eller annat särskilt skäl föreligger. Beslutom arbetstillstånd fattas av statens invandrarverk i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen (51 >; UK). Styrelsen låter i regel vederbörandelänsarbetsnämnd göra utredningen i det aktuella tillståndsärendet. I denutredningen ingår bl. a. att utlåtande inhämtas från lokal facklig organisationsåvida inte den centrala arbetsgivar- och arbetstagarorganisationen inom avtalsområdeti stället bereds tillfälle yttra sig i ärendet, invandrarverket följerpraktiskt taget alltid arbetsmarknadsverkets rekommendationer. Liksomuppehållstillstånd skall arbetstillstånd normalt beviljas för av minstett år. En allmän regel är att tiden för uppehålls- och arbetstillstånd börsammanfiilla. Arbetsmarknadsskäl får inte åberopas för att förkorta tillståndstiden.Kortare tid än kan däremot bli aktuellt, exempelvis om utlänningen begärarbetstillstånd endast för visst tidsbegränsat arbete (montagearbete e. Beviljatarbetstillstånd förlängs, om det inte från början är avsett bara för vissbegränsad tid. Avslag på ansökan om föriängning av arbetstillstånd förekommerbara i undantagsfall. Att utlänningen är arbetslös vid ansökningstillfällethindrar inte att arbetstillståndet förlängs. Ioch med att utlänning beviljats permanent uppehållstillstånd (eller dettidigare bosättningstillståndet) behövs inte längre arbetstillstånd. Utlänningsom är gift med svensk medborgare behöver inte heller ha arbetstillstånd.Utländska studerande har rätt att arbeta utan särskilt tillstånd under delar avsommarhalvåret. Förpolitiska flyktingar och andra invandrare som medges stanna i landet avhumanitära skäl gäller särskilda regler. I dessa fall medges tillstånd tillinresa och vistelse i landet även om utlänningens försörjning inte är ordnad.Arbetstillstånd kan beviljas utan hinder av att utlänningen befinner sig ilandet. Avslåsansökan om uppehållstillstånd blir utlänningen skyldig att lämnalandet, om den tillståndsfria tiden av efter inresan har löpt ut.Avslagsbeslutet utgör emellertid inte grund för att tvångsvis avlägsna honom.Om utlänningen inte frivilligt reser ut ur landet, måste invandrarverket fattasärskilt beslut om förpassning. Verkställigheten av förpassningsbeslut ankommersedan på länsstyrelse. gjordes omfattande ändringar iutlänningslagstiftningen (prop. 1975/76:18, InU 1975/76:24). Ändringarna, som träddei kraft , berörde dock inte arbetstillstånden. Ipropositionen aviserade föredraganden, statsrådet , tillsättandet av enutredning med uppgift att företa en översyn av utlänningslagstiftningen medsikte på förslag till AU1976/77:2 4 en helt ny utlänningslag. En av uppgifierna för den nya utredningen är att övervägamöjligheterna till snabbare handläggning av ärendena om utlännings rätt attvistas i landet. Del anförs härom i utredningsdirektiven, som utfärdades den 23oktober 1975: En skyndsam handläggning av ärendensom rör utlännings rätt alt få Stanna kvar i vårt land är av stor betydelse,inte minst lor utlänningens egen del. har i skrivelse lillregeringen pekat på att del i betydande utsträckning förekommer att utlänningarsom fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd stannar kvar i landet underlång tid. I brist på arbetstillstånd är utlänningarna i dessa fall oftahänvisade till försörjning genom socialhjälp eller illegal arbetsanställning.Verket har därför föreslagit en ordning .som innebär att förpassningsbeslut iregel meddelas i samband med beslutet att vägra uppehållstillstånd.En sådan ordning stöter emellertid på praktiska svårigheter genom att ,som enligt gällande bestämmelser skall höras i förpass-ningsärenden, inte ärdimensionerad för det stora antal förpassningsärenden .som skulle bli följdenav förslaget. Verket menar emellertid att bör kunnaavskaffas sedan en allmän besvärsrätt har införts i avvisnings- ochförpassningsärenden. För egen del framhöll jag i samband med lagrådsremissenatt jag delade invandrarverkets uppfattning, att den nuvarande ordningen medförbetydande olägenheter, vilka skulle kunna avhjälpas genom den ordning somverket har föreslagit. För utlänningen måste det i allmänhet vara en fördel attså tidigt som möjligt och i ett sammanhang få besked om möjligheterna att fåstanna kvar i vårt land. Till detta kommer att samhällets kostnader, i form avsocialhjälp m. m., för de utlänningar som vistas här i avvaktan på förpassningär betydande. Den nuvarande ordningen skapar vidare en grund för illegalaarbetsanställningar. De arbets- och löneförhållanden som därvid erbjudsutlänningen är inte sällan undermåliga. Jag ansåg emellertid alt ytterligareöverväganden behövde göras innan invandrarverkets förslag kunde las upp lillbehandling. Den föreslagna ordningen skulle i praktiken bl. a. medföra enavsevärd ökning av antalet ärenden i . En sådan utvecklingsynes slå i strid med strävandena att flytta beslutanderätten i olika ärendenfrån regeringen och ner på myndighetsnivå. Även andra åtgärder lör att förkorta handläggningsliden ide fall som jag nu har berört liksom i utlänningsärenden i allmänhet äremellertid enligt min mening nödvändiga och bör därför nu gö-as lill förmål förnärmare utredning. Olika tänkbara framkomstvägar bör övervägas. En av de möjlighetersom därvid bör granskas är att, som invandrarverket har föreslagit, avskaffautlänningsnämnden. Huruvida en sådan lösning bör väljas beror självfallet påvilken betydelse nämnden alltjämt kan anses ha för utformningen av praxis,inte minst i frågorom politiskt flyklingskap. Jag vill emellertid i dettasammanhang peka på att besvärsrätten i bl. a. avvisnings- ochIbrpässning.särenden enligt den till lämnade propositionen intelängre blir beroende av nämndens ställningstagande. Ett annat närliggande alternativ är att begränsa utlänningsnämndensuppgifter, exempelvis på sådant sätt att nämnden i förpassningsärenden hörsendast när invändning har gjorts om politiskt flyklingskap och påståendetenligt invandrarverkets mening inte kan lämnas obeaktat. Om utlänningsnämndenanses böra finnas kvar, bör undersökas vilka personal- AU1976/77:2 5 förstärkningar som nämnden kan behöva för atthandläggningstiderna skall kunna begränsas, också om det bedöms lämpligt attgenomföra invandrarverkets förslag om förpassningsbeslut i direkt anslutningtill beslut om vägrat uppehållstillstånd. Som jag framhöll i samband med den förut nämndalagrådsremissen bör man vidare överväga möjligheten att inrätta ett särskiltorgan med uppgift att vara slutlig besvärsinstans i utlänningsärenden. Inrättasett sådant organ bör enligt min mening inte behållas.Storleken och organisationen av ett sådant organ bör prövas. Vidare börundersökas vilka möjligheter som bör finnas alt till regeringen fullfölja talani ärenden där invändning gjorts om politiskt flyklingskap samt i ärenden avprejudicerande natur. De frågor som jag nu har berört angående snabbarehandläggning i främst förpassningsärenden, ändring av utlänningsnämndensnuvarande ställning och funktion samt lämplig besvärsinstans bör utredasskyndsamt. Förslag i dessa delar bör föreligga senast . Utredningen tillsattes i maj-juni1976. Den har antagit benämningen ut-länningslagkommitlén. 1 detta betänkande behandlar utskottettvå motionerom arbets- och uppehållstillstånd för invandrare. Invandringen till är sedan slutet av 1960-taletreglerad. förekom en stor, okontrollerad invandring. Enligt deriktlinjer för utlänningspolitiken som fastställdes och prövades pånytt måste invandringen kontrolleras, bl. a. för att det skall blimöjligt att anpassa den till landets resurser och politiken på andra områdensaml upprätthålla principen att invandrarna skall ha möjlighet att ha samma standardsom den inhemska befolkningen. De gällande reglerna innebär att invandrare frånutomnordiska länder skall ha arbete, bostad samt arbetstillstånd ordnade/ö/- ankomsten till . Söker utlänningen arbetstillstånd sedan hanhar rest in i landet skall ansökan avslås. Den sistnämnda regeln är inte undantagslös. Tillstånd kanges om utlänningen har rest in för att förenas med familjemedlem som är stadigvarandebosatt här eller annat särskilt skäl föreligger. Prövning av om särskilda skälföreligger görs i varje enskilt fall. Om utlänning ansöker om arbets- och uppehållstillståndunder vistelse i och ansökningen avslås, blir han skyldig att lämnalandet. Gör han inte det frivilligt, måste fattas särskilt beslut omförpassning ur landet. Det förekommer i betydande utsträckning att utlänningarsom fått avslag på ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd blir kvar i landetunder tämligen . För att klara försörjningen beslut iförpassningsfrågan avvaktas förekommer del vidare att berörda utlänningar tarillegala anställningar eller uppbär socialhjälp. Med hänvisning till dessaförhållanden fö- AU 1976/77:2 6 reslårherr Granstedi m. fl. (c) i motionen 1975/76:513 att invandrarverket skall fårätt att bevilja lillfälligi arbeisiillstånd att gälla myndigheternahandlägger tillståndsfrågan. Syftet med det tillfälliga arbetstillståndetskall enligt motionärerna endast vara att underlätta invandrarens ekonomiskaoch sociala situation . Däremot skall ett tillfälligttillstånd inte vara ett skäl för att stanna kvar i . Motionärernalar upp ett problem som är väl känt. De ofta långa väntetider som uppslår innandet blir slutligt fastställt om utlänning som sökt sig till vårt land skall fåstanna kvar här skapar ekonomiska och sociala problem som det är angeläget altkomma till rätta med. Motionärernas förslag om ett tillfälligt arbetstillståndger emellertid anledning till tvekan. En sådan ordning kan befaras leda tillatt regleringen av invandringen luckras upp. Ettannat sätt att angripa problemet är att vidta åtgärder för att förkortahandläggningstiderna i utlänningsärenden. Den vägen rekommenderades avinvandrarutredningen i dess huvudbetänkande (SOU 1974:69). Den nya utredningenför översyn av utlänningslagstiftningen (utlänningslagkommit-lén) har fått iuppdrag att överväga åtgärder för att förverkliga detta. Utredningsuppdragetskall i den delen fullgöras skyndsamt. Med ett snabbare handläggningsförfarandebör de av motionärerna påtalade olägenheterna till stor del kunna elimineras.Med hänsyn till vad sålunda redovisats bör motionen inte föranleda någonåtgärd. i m. fl. (vpk) tar i motionen 1975/76:1893 upp en fråga omförlängning av uppehålls- och arbetstillstånd. Avslås ansökan härom blirutlänningen skyldig att lämna landet. Motionärerna vill att man vidtillståndsprövningen även skall ta hänsyn till den situation som uppstår förutlänningen när han återvänder till hemlandet eller annat land. Om utlänningeninte kan garanteras trygg social situation i annat land, bör han enligtmotionärerna inte vägras att stanna kvar i . Motionärernautgår från alt tillstånden till fortsatt vistelse i beviljas på sammagrunder som förstagångstillstånd, nämligen att vederbörande har arbete ochbostad. Om utlänningen vägras föriängning av tillstånd beror det emellertidinte på sådana faktorer utan på att han under vistelsen i landet visat grovmisskötsamhei. De ändringar i utlänningslagstiftningen som trädde i kraft den 1januari innebär bl. a. att utlänning fast bosättning ilandet kan fl permanent uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd av det slagetmedför att utlänningen inte längre behöver särskilt arbetstillstånd, och hankan i fortsättningen tvingas lämna landet endast om han hemfaller åt grövrebrottslighet eller annan asocialitel. Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motionen 1893. AU1976/77:2 7 1. beträffandelill/älligt arbetstillstånd att motionen 1975/76:513 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 2. beträffande./Ö/-/o>;grt//7gav uppehålls- och arbetstillstånd att riks- dagen avslår motionen1975/76:1893. Närvarande:herrar Fageriund (s), i (c), i (s). Stridsman (c), i (s), (), herrarGustafsson i (c), (), (), herrar (), i (fp), (), fru (), () och ().