bet · G001KU1 · 1976-12-31 00:00:00 — angående vilandeförslag till grundlagsändringar Enligt 8 kap. 15§ RF stiftas grundlag genom tvålikaiydande beslut. Det andra beslutet flr ej fattas förrän det efter detförsta beslutet har hållits val till hela rikel och den nya harsamlats. I 5 kap. 12 S RO föreskrivs all slutligt beslui skall fallas vid förstariksmötet i valperioden. Uppskov till senare i valperioden är dockmöjligt. Enligt3 kap. 16 S RO åligger del konstitulionsulskoltet att till kammaren förslutligt beslut anmäla vilande beslut i grundlagsärende. Till anmälan skallenligt 4 kap. 8 >? tredje stycket RO fogas yttrande i ärendet. Undervåren 1976 fattade vilande beslut om vissa grundlagsändringar. Medborgerliga fri- ochrättigheter (förslag till lag om ändring i regeringsformen Bilafia 1) Kungörande av lagar ochandra författningar (förslag till lag om ändring i regeringsformen Bilana 2) Allmänna handlingarsoffentlighet (förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Bilada3) Grundlagsändringarangående tryckfriheten (förslag till lag om ändring i iryckfrihelsförordningen Bilada 4) Beträffande förslagens bakgrund och närmareinnebörd hänvisar utskottet lill ben: I propositionen 1975/76:209 och KU1975/76:56, beir. 2 propositionen 1975/76:112 och KU 1975/76:51, ie/r ipropositionen 1975/76:160 och KU 1975/76:48 samt ben: 4 propositionen1975/76:204 och KU 1975/76:54. Genomdelta belänkande anmäls de vilande grundlagsförslagen för slutligabeslut. fattade vilande beslutom vissa grundlagsändringar i enlighet med vad som angetts i det föregående.Vid riksdagsbehandlingen av grundlagsärendena förelåg i vissa fall delademeningar i särskilda delfrågor. Denprövning av vilande förslag lill grundlagsändringar som har attslutligt företa innebär att ta ställning till varje särskilt grundlagsförslagsom en enhet. Detta får givetvis ske mot bakgrund av överväganden om 1Riksdagen 1976/77. KU1976/77: 1 KU 1976/77:1 2 för-och nackdelar med lösningen av olika delfrågor och om dessas betydelse vidhelhetsbedömningen. Inomulskoltel råder enighet om au eii vari av de vilande förslagen vid en sådanprövning är all föredra framför ett bibehållande av hiiiills gällande grundlag. Pågrund av del anförda för utskottet, med anmälan av de vilande grundlagsförslagen,förorda all slutligtantar de vilande förslagen till 1. lag om ändring iregeringsformen (bilaga 1), 2. lag om ändring iregeringsformen (bilaga 2), 3. lag om ändring iiryckfrihelsförordningen (bilaga 3), 4. lag om ändring itryckfrihetsförordningen (bilaga 4). Närvarande:herrar (), i * (s), i (m). *(s). Fiskesjö (c), i (fp), i * (s),(), i (s), Schött (m), i (s).Kindbom (c), (), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrives i fråga om regeringsformen' cfels attnuvarande I kap. 2-8 ! ;§ skall betecknas 1 kap. 3-9 ij! dels att 1kap. 9 ;;, 2 kap., 8 kap. 1, 3, 7, 10 och 11 S§, 10 kap. 5 S samt II kap. 1, 3 och 6 5;>; skall hanedan angivna lydelse, dels att i regeringsformen skall införas en ny paragraf,1 kap. 2 S, av nedan angivna lydelse. Domstolar och förvaltningsmyndigheterskall i sin verksamhet iakttaga saklighet och opartiskhet. De får ej ulanräitsligi stöd särbehandla nä-Ron på unind av hans personliga förhållanden,såsom tro, åskddnin}>. Den offentliga makten skall utövas med respekt for allamänniskors lika värde och for den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kiihwellavälfärd skall vara grundläggande mål for den offentliga verksamheten. Det skallsärskilt åligga det allmänna att tiygga rätten lill arbete, bostad ochutbildning samt att verka för social omsoig och trygghet och för en godlevnadsmiljö. Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blirvägledande inom samhällets alla områden. Det allmänna skall tillförsäkra mänoch kvinnor lika rättigheter samt värna den enskildes privatliv ochfamiljeliv. Etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheteratt behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Domstolar M/?» förvaltningsmyndigheter och andra somfullgör uppgifter inom den offentliga föivaltningen skall i sin verksamhetbeakta allas likhet inför lagen sann iakttaga saklighet och opartiskhet. KU 1976/77:1 hudfäig, ursprung, kön. ålder, nationalitet, språk,samhällsställning eller förmögenhet. Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1. yttrande-och tiyckfrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sättmeddela uppgifter och framföra åsikter, 2. rätt tillinformation: rätt att inhämta och mottaga uppgifter och upplysningar, 3. mötesfrihet:frihet att anordna och att deltaga i möten. 4. demonstrationsrätt:rätt att ensam eller i grupp framföra åsikter på allmän plats, 5. föreningsfrihet:frihet att sam-rhansluta sig med andra till förening, 6. religionsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra //// trossamfund och att utöva sinreligion, 7. rörelsefrihet:frihet alt röra sig inom riket och att lämna riket. Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1. yttrandefrihet:frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningarsamt uttiycka tankar, åsikter och känslor, 2. informationsfrihet:frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt alt i övrigt taga del avandras yttranden, 3. mötesfrihet:frihet att anordna och bevista sammankomst JÖr upplysning, meningsyttringeller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 4. demonstrationsfrihet:frihet att anordna och deltaga i demonstration på allmän plats, 5. föreningsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra,/ö> allmänna eller enskilda syften. 6. religionsfrihet:frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Beträffande tiyckfriheten gällervad som är föreskrivet i tiyckfrihetsförord-ningen. I denna finns också bestämmelserom rätt att taga del av allmänna handlingar. Varje medborgare är skyddad mot attmyndighet tvingar honom att till- Varje medborgare är gentemot delallmänna skyddad mot tvång att giva KU 1916/71:1 höra förening eller trossamfund eller att ge sina åsiktertill känna. lill känna sin åskådning i politiskt, religiöst,kulturellt eller annat sådant hänseende. Han är därjämte gentemot det allmännaskyddad mot tvång alt deltaga i sammankomst för opinionsbildning eller idemonstration eller annan meningsyttring eller alt lil-höra politisksammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avsesi första meningen. Anteckning om medboigare i allmänt register får ej utanhans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Dödsstraff får icke förekomma. Vaije medborgare är skyddad mot kroppsstraff Han ärdärjämte skyddad mot tortyr och mot medicinsk påverkan i syfte att framtvingaeller hindra yttranden. Varje medborgare är skyddad mot alt myndighet utsätterhonom för kroppsvisitation eller annat påtvingat kroppsligt ingrepp, förhusrannsakan, /ö/- intrång i hans brev-, pasteller teleförbindelser eller förhemlig avlyssning. Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad motpåtvingat kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §>).Han är därjämte skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrångsamt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemligavlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligtmeddelande. Ingen medborgare får landsfömsas eller hindras att resa ini riket. Nuvarande lydelse Vilande förslag Ingen medboigare som är eller har varit bosatt i riket får berövas sitt med-boigarskap i annatfall än då han är eller blir medborgare iannan stat. Vaije medborgare är gentemot del allmänna skyddad mot frihetsberö-vande. Han är även i övrigt tillförsäkrad frihet alt förflytta sig inom riket och all lämna detta. Har annan myndighet än domstol berövat någon medborgare friheten medanledning av brott eller misstanke om brott, skall denne kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Vad nu sagts gäller dock icke när fråga är om att till riket överflytta verkställighet av frihetsberövande påföljd som har ådömts i annan stat. Har medborgare av annan anledning än som angives i första stycket blivit omhändertagen tvångsvis, skall han likaså kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställes i sådant fäll prövning av nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden skall vara eller ha varitordinarie domare. Straff eller annan brottspåföljd får icke åläggas för gärning som icke var belagd medbrottspåföljd, när den förövades. Ej heller får svårare brottspåföljd åläggas för gärningen än den som var föreskriven då. Vad nu sagts om brottspåföljd gäller även för- KU 1976/77:1 verkande och annan särskild rättsverkan av brott. Domstol jår icke inrättas för redan begången gärning och ej heller jör viss tvist eller i övrigt jör visst mål. Förhandlingvid domstol skall vara offentlig. Beträffandetryckfriheten och rätten att taga del av allmän handling gäller vad som är föreskrivet i tiyckfrihets-förordningen. Föreskiifter soiti i övrigt närtnare utformar de fri- och rättigheter och det skydd som avsesi 1-3 sS'> beslutas i den ordning som föreskrives i 8 kap. De fri- och rättigheter som avses i I 1-5 samt i 6 och 8 och i II andra stycket får, i den utsträckning som 13-16 < medgiver,begränsas genom lag eller genom annan författning efter bemyndigande i lagenligt 8 kap. 7 § första stycket 7 eller 10 §. Begränsningsom avses i forsla stycket får göras endast for att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till del ändamål som har föranlett den och ej heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsensgrundvalar. Begränsning får ej göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Yttrandejriheten och injormations-jriheten jår begränsas med hänsyn till rikets säkeriiei. allmän ordning och säkerhri. enskilds (inseende,privalliveis helgil eller Jö-rebvggandcl och hcivrandel av bron. Vidare får jrihcte/i all ytim sig inii-ringsverksanihcl begränsas.I övngl lår Nuvarande lydelse Vilande jörslug begränsningar av yttrandejriheten och injörmationsjriheienske endast om särskilt vikliga skäl jörunleder det. Vid bedömandet av vilka begränsningar som får ske medstöd av jörsta stycket skall särskilt beaktas vikten av vidaste möjligayttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga,vetenskapliga och kulturella angelägenheter. Som begränsning av yttrandefriheten ochinformationsfriheten anses icke ineddelande av föreskrifter som ulan avseendepå yttrandes innehåll närmare reglerar visst sätt att sprida eller mottagayttranden. Mötesfriheten och demonstrations-friheten far begränsasendast av hänsyn till rikets säkerhet, lill ordning och säkerhet vidsammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken eller för att motverkafarsot. Föreningsfriheten får begränsas endast såvitt gällersammanslulningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur ellerinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras. med viss hudfäig eller av visstetniskt ursprung. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någonmedborgare missgynnas därför all han med hänsyn lill ras, hudfärg elleretniskt ursprung tillhör minoritet. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någonmedborgare miss- KU1976/77:1 9 Nuvarande lydelse Vilande förslag gynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör ledi strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avservärnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. 5 17 s' Förening av arbetstagare samt arbetsgivare och förening avarbetsgivare äger rätt att vidtaga fackliga stridsåtgärder, om annat ej följerav lag eller avtal. Vaije medborgare skall vara tillförsäkrad ersättningenligt grunder som bestämmes i lag jör det jäll att hans egendom lages ianspråk genom expropriation eller annat sådant föifö-. Författare, konstnärer och fotograferäger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. Utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare ifråga om 1. skvddmot tvång all dellaga i sammankomst jör opinionsbildning eller i demonstrationeller annan meningsyttring eller au tillhöra trossani-liind eller annansaninian\luining (2 andra meningen). 2. skydd motdödsstraff, kropps-straff och tortyr saml mot medicinsk påverkan i syfte allframtvinga eller hindra yttranden (4 och 5 fsV. rätt lill domstolsprövning av frihetsberövande medanledning av brott eller misstanke om brott (9 jörsta stycket). KU1976/77:1 10 Nuvarande lydelse Vilande jörslag 4. skyddmot retroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott (10). 5. skyddmot inrättande av domstol i vissa jall (I I första stycket). 6. skyddmot missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ur sprung eller på grund av kön (15 och 7. rättlill fackliga stridsåtgärder (17 i}), 8. rättlill ersättning vid expropria tion eller annat sådant förfogande 08). Om annat icke följer av särskilda föreskrifter i lag. ärutlänning här i rikel likställd med svensk medborgare även i fråga om 1. yllrandefrihei. informationsfrihet,mötesfrihet. demonstrationsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet (1 ). 2. skyddmot tvång att giva lill känna åskådning (2 första meningen). 3. skyddmot kroppsligt ingrepp även i annat jäll än som avses i 4 och 5 ,s'',\''. husrannsakan och liknande intrång saml mot intrång iförtrolig meddelelse (6 ). 4. skyddmot frihetsberövande (8 första meningen), 5. rätttill domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott ellermisstanke om brott (9 andra stycket), 6. offentlighetvid domstolsförhandling (Il andra stycket). 7. skyddmot ingrepp på grund av åskådning (12 andra stycket tredje meningen). 8. föifattares.konstnärers och fotografers rätt till sina verk (19 §). KU 1976/77:1 Av bestämmelserna i 2 kap. om grundläggande fri- och rättigheter följer att jöreskrijier av visst innehåll ej får meddelas eller får meddelas endast genom lag. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att dödsstraffskall kunna ådö-mas. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att svenskmedborgare skall kunna landsjörvisas eller eljest hindras all åleiyända lillriket eller all svensk medborgare som är bosatt I riket skall kunna berövassilt medborgarskap i annat jäll än då han är eller blir medboigare iannan stat. Lag eller annan jöreskrifl jår ej innebära att straffeller annan brottspåföljd skall kunna ådömasför gärning som icke var belagdmed brottspåföljd, när den förövades, eller att svårare broiispåjöljd skallkunna ådömas för gärningen än den som var föreskriven då. Vad nu sagts ombrottspåföljd gäller även förverkande eller annan särskild rättsverkan avbrott. Enskild skall vara tillförsäkrad ersättningenligt grunder som bestämnies i lagfor del fall all hans egendom lages ianspråk genom expropriation eller annat sådant förfogande. 3S Föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag. Sådana föreskrifter är bland andra föreskrifter sombegränsar de fri- och rättigheter och det skydd i övrigt som enligt 2 kap. /-i\S tillkommer svensk medborgare, föreskrifterom brott och rättsverkan av bron,föreskrifter om skall till staten saml föreskrifter om rekvisition och annatsådant förfogande. Sådana föreskrifter är bland andra föreskrifter om brottoch rättsverkan av brott, om skatt till staten saml om rekvisition och annatsådant förfogande. Utan hinder av 3 eller 5 S kan regeringen efterbemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om annat än skatt, omföreskrifterna avser något av följande ämnen: 1. skydd för liv,personlig säkerhet eller hälsa, 2. utlänningsvistelse i riket, 3. in- ellerutförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, tillverkning,kommunikationer, kredit-givning eller näringsverksamhet. 4. jakt, fiskeeller natur- och miljövård, 5. trafikellerordningen på allmän plats, 6. undervisningoch utbildning. hinder av 3 kan regeringen efterbemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om förbud att röjasådant som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande avtjänsteplikt. Bemyndigande som avses i denna paragraf medrör ej rätt attmeddela föreskrifter som i annat hänseende än som angives I andra stycketbegränsar någon av de fri- och rättigheter eller det skydd i övrigt som enligt2 kap. 1-3 sS'' tillkommer svensk medborgare. Sådant bemyndigande medför ejheller rätt all meddela föreskrifter om annan rättsverkan av brott än böter.Riksdagen kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd av denna paragraf,föreskriva även annan rättsverkan än böter för överträdelse av föreskrift somregeringen meddelar med stöd av bemyndigandet. Utan hinder av 3 eller 5 S kan regeringen efterbemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om annat än skatt, omföreskrifterna avser något av följande ämnen: 1. skydd för liv,personlig säkerhet eller hälsa, 2. utlänningsvistelse i riket, 3. in-eller utförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, tillverkning,kommunikationer, kredit-givning, näringsverksamhet eller utformning avbyggnader, anläggningar och bebyggelsemiljö, 4. jakt, fiske,djurskydd eller natur- och miljövård, 5. trafik ellerordningen på allmän plats, 6. undervisningoch utbildning, 7. förbud att röjasådant som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande avtjänsteplikt. Bemyndigande som avses \ förstastycket medför ej rätt att meddela föreskrifter om annan rättsverkan av brottän böter. kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd avförstastycket, föreskriva även annan rättsverkan än böter för överträdelse avföreskrift som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandet. KU 1976/77:1 Regeringen kan efter bemyndigande i lag i ämne som angives i 7 S första stycket eller 9 S genom förordning bestämma att föreskrift i lagen skall börja eller upphöra alt till-lämpas. Regeringenkan efter bemyndigande i lag i ämne som angives i 7 J; första stycket eller 9S genom förordning bestämma att föreskrift i lagen skall börja eller upphöraatt till-lämpas. Detta gäller även om föreskriften begränsar någon av de fri-och rättigheter eller del skydd i övrigt som enligt 2 kap. 1-3 tillkommer svenskmedborgare. Bemyndigarriksdagen enligt denna regeringsform regeringen att meddela föreskrifter ivisst ämne, kan därvid medgiva att regeringen överlåter åtförvaltningsmyndighet eller kommun att meddela bestämmelser i ämnet. I fallsom nu sagts kan också uppdraga åt förvaltningsmyndighet underriksdagen att meddela sådana bestämmelser. Bemyndigar enligt detta kapitelregeringen att meddela föreskrifter i visst ämne, kan därvid medgivaatt regeringen överiåter åt förvaltningsmyndighet eller kommun att meddelabestämmelser i ämnet. I fall som sagts kan också uppdraga åt förvaltningsmyndighetunder att meddela sådana bestämmelser. Beslutanderättsom enligt denna regeringsform tillkommer , regeringen eller annat iregeringsformen angivet organ och ej avser jråga om stiftande, ändring ellerupphävande avgrundlag kan i begränsad omfattning överlåtas till mellan-folkligorganisation för fredligt samarbete, lill vilken riket är eller skall blivaanslutet, eller till mellanfolklig domstol. Om sådan överiåtelse beslutarriksdagen i den ordning som är föreskriven för stiftande av grundlag eller, ombeslut i sådan ordning ej kan avvaktas, genom ett be- Beslutanderättsom enligt denna regeringsform tillkommer , regeringen eller annat iregeringsformen angivet organ kan i begränsad omfattning överiåtas till mellanfolkligorganisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller skall blivaanslutet, eller lill mellanfolklig domstol. DaavVy/o/f/öw/-låiasbeslutanderätt som avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande avgrundlag eller fråga om begränsning av någon av de fri- och rättigheter somavses i 2 kap. Om överiåtelse beslutar i den ordning som slut, varom minst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig. är föreskriven för stiftande av grundlag eller, om besluti sådan ordning ej kan avvaktas, genom ett beslut, varom minst fem sjättedelarav de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig.Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift som ej enligt denna regeringsformtillkommer , regeringen eller annat i regeringsformen angivet organkan överiåtas till annan stat, till mellanfolklig organisation eller tillutländsk eller internationell inrättning eller samfällighet, om riksdagenförordnar om det genom ett beslut, varom minst tre fjärdedelar av de röstandeförenar sig. eller genom beslut i den ordning som gäller för stiftande avgrundlag. Annan domstol än högsta domstolen eller regeringsrätten inrättas med stöd av lag. Om förbud mot inrättande av domstol i vissa Jall JÖre-skrives i 2 kap. 11 första stycket. 11 kap. IS är högsta allmänna domstol ochregeringsrätten högsta förvaltningsdomstol. Rätten att få mål prövat av högstadomstolen eller regeringsrätten kan begränsas genom lag. I högsta domstolen ochregeringsrätten får endast den tjänstgöra såsom ledamot som har utnämnts tillordinarie domare i domstolen. Annan domstol än högsta domstolen eller regeringsrätteninrättas med stöd av lag. Domstol får icke inrättas för redan begången gärningoch ej heller jör viss tvist eller i övrigt för visst mål. Vid domstol som avses i andrastycket skall finnas ordinarie domare. I fråga om domstol som har inrättats förhandläggning av en viss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål fårdock i lag göras undanlag härifrån. Räitsivist mellan enskilda får ickeulan stöd av lag avgöras av annan myndighet än domstol. Har annan mvndighet än domstolberövat någon friheten med anledning av bron eller misstanke om brott, skallden beslutet rör kunna få saken prövad av domstol ulan oskäligt dröjsmål. Rättstvist mellan enskilda får ickeulan stöd av lag avgöras av annan myndighet än domstol. Om domstols prövning avfrihetsberövande föreskrives i 2 kap. 9 . KU 1916/11:1 15 Detsammagäller om svensk medborgare av annan anledning än nu sagts har blivitomhändertagen tvångsvis. Med prövning av domstol likställes i sistnämnda fållprövning av nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordförandeni nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. Underregeringen lyder juslitiekanslern, riksåklagaren, de centrala ämbetsverken ochlänsstyrelserna. Annan statlig förvaltningsmyndighet lyder under regeringen, ommyndigheten ej enligt denna regeringsform eller annan lag är myndighet underriksdagen. Förvaltningsuppgift kananförtros åt kommun. Förvaltningsuppgift kanöverläm- Förvaltningsuppgift kan överiäm- nas till bolag, förening,samfällighet nas till bolag, förening, samfällighet, eller stiftelse. Innefattar uppgiften sufle\se eller enskild individ. Inntfal- myndighelsulövning, skall det ske tar uppgiften myndighetsutövning, genom lag. skall det ske med stöd av lag. Ändringarna i regeringsformenträder i kraft . Utan hinder av 2 kap. 16 S behålleräldre föreskrift, som innebär särbehandling på grund av kön, sin giltighettills vidare. Sådan föreskrift får ändras, även om ändringen innebär fortsallsärbehandling. Bestämmelserna om medlemskap isvenska kyrkan gäller utan hinder av 2 kap. 2 S i dess nya lydelse. Vid ikraftträdandetföreliggande bestämmelser om att film icke får förevisas offentligt, om den ejdessförinnan har godkänts för sådan visning, gäller utan hinder av 2 kap. 1 S 3i den nya lydelsen och 14 S första stycket. Äldre författning ellerföreskrift äger fortsatt giltighet utan hinder av all den icke har tillkommit iden ordning som skulle ha iakttagils vid till-lämpning av regeringsformen idess nya lydelse. KU1976/77:1 16 Lag om ändring i regeringsformen lliirigcnom lorcskrivcs all 8 kap. 19 S regeringsformen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Vilande förslag 8 kap. 19 S Beslutad lag skall utfärdas av regeringen ulandröjsmål.