bet · G001UbU30 · 1976-12-31 00:00:00 — Utskottetär vidare mpt bakgmnd av vad flera remissinstanser anfört ense medföredragande statsrådet om att möjligheterna att ge åldersdispens såvitt gällerkurser om minst 15 veckors längd bör vara starkt begränsade. Utskottet hardärför inget ätt erinra mot att kvoten som föreslås i propositionen bestämstill högst av antalet studerande. anser emellertidutskottet att om särskilda skäl föreligger, t.ex. storungdomsarbetslöshet,' bör kunna medge ett något högre antal. Däremot anserutskottet det inte motiverat med någon generell särregel i fråga omutbildningslinjer i vilka idrottsträning och studier kombineras. Utskottetavstyrker därför motionen 1976/77: 1427. I fråga om folkhögskolans verksamhetsformerkonstaterar folkhögskoleutredningen att internatet fortfarande spelar enviktig roll inom folkhögskolan men också att dess betydelse av ohka skälhåller på att förändras. Föredragande;statsrådet menar att ett väl fungerandeinternat. UbU 1976/77: 30 11 ären tillgång för skolmiljön i dess helhet. Avsikten är att en undersökningskall göras beträffande hur internatsituationen kan utnyttjas på bästa sätt. Folkhögskoleutredningenhar undersökt folkhögskolornas inackorderingskostnader och konstaterar attsubventioneringen ay kursdeltagarnas kostnader har ökat liksomatt skillnaden mellan avgifter på rörelseskolor och landstingsskolorytterligare har ökat. Utredningen har föreslagit att en på visst sätt beräknadminimiavgift skall vara villkor för statsbidrag. Föredragande, statsrådetansluter sig till förslaget, och även utskottet anser att det bör genomföras.Höjningen av inackorde-ringsavgifterna bör enligt propositionen inte genomförasunder pågående kurs utan exempelvis vid arbetsårets början. Utskottet anser försin del att ifrågavarande nya statsbidragsvillkor bör vara uppfyllt såvittgäller kurs som startar eller . Utskottethar funnit att i motionen 1976/77: 1434 inte anförts tillräckliga skäl för attdet i särskilda fall skall vara möjligt att ta ut endast en lägre avgift.Utskottet avstyrker därför yrkandet 2 i denna motion. Det i samma motion framförda yrkandet 3 beträffandestipendier avstyrker utskottet, då det såvitt utskottet kunnat finna inte ipropositionen anförts något som motiverar att i detta sammanhang görnågot uttalande i stipendiefrågan. Det är enligt propositionen angeläget att varjefolkhögskola tillämpar de former för intern samverkan som lämpar sig bäst medhänsyn till skolans speciella karakfär och elevkårens sammansättning.Utredningen har ansett sig böra lägga fram förslag om tre organ för samverkansom skall finnas vid alla skolor, nämhgen styrelse, lärarråd och kursråd. ansluter sig till förslaget, som emellertid möter invändning imotionen 1976/77: 1442 (yrkandet 3). Motionärerna framhåller att det är entraditionell hierarkisk beslutsstruktur som propositio- . nen förordar.Styrelsen bör vara politiskt sammansatt om det inte är fråga om enrörelsefolkhögskola. Lärarråd och kursråd bör ersättas av ett genom val utsettbeslutandeorgan representerande elever, lärare och övrig personal. Utskottetanser att folkhögskoleutredningens förslag är väl underbyggt och har av vad somanförts i motionen 1976/77:. 1442 inte blivit övertygat om att det i motionenföreslagna alternativet öppnar bättre möjligheter för de studerande och deanställda att påverka och ta ansvar för sin skolsituation. Utskottet avstyrkerdärför yrkandet 3 i motionen 1976/77: 1442. Enligt 17 § i folkhögskoleförordningeh' kan, omskolans styrelse så beslutar, åt elev på hans begäran utdelas ettstudieomdöme. I frarhtiden bör enligt propositionen gälla detsamma i fråga orristuderande som följt én folkhögskolas kursefi I de fallen studerande UbU 1976/77: 30 12 byttfolkhögskola och vid en annan skoladär begär omdöme, bör sådant omdöme kunna utdelas av den senare skolan eftersamråd med den förra. Omdömets användbarhet som urvalsgrund till högre studiermotiverar, enligt föredragande statsrådets mening, ett bibehållande avnuvarande fyra grader: mindre god, god, mycket god, utmärkt. I likhet medfolkhögskoleutredningen anser föredragande statsrådet att det skall förekommaendast ett sammanfattande omdöme om den studerandes förmåga att bedrivastudier. Särskilda omdömen, t. ex. i musik, skäll alltså inte kunna ges.Skolöverstyrelsen skall få i uppdrag att utveckla ett normeringsinstmment.Syftet med detta är att det skall vara lärarråden till hjälp vid bedömningenhur den egna skolans elevkår förhåller sig till riksgenomsnittet. Imotionen 1976/77: 1425 framhålls att det måste'vara en strävan att slopa allaslag av graderade betyg och omdömen i skola och utbildning. Enligtmotionärernas mening finns det anledning att i fråga om folkhögskolan pröva ominte ett system med intyg om genomgången kurs, kombinerat med en förstärktstudievägledning inom varje skola, kan ersätta studieomdömena. Motionärernayrkar att skall avslå propositionen i vad den avser studieomdömenoch normeringssystem. I motionen 1976/77: 1442 (yrkandena 4 och 5) framförssamma uppfattning. Förslaget om ett normeringsinstmment har enligt motionen1976/77: 1432 mötts med så stark kritik framför allt från eleverna att det böravslås av . Vadförst betr'äffar studieomdömen bör erinras om att så sent som (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179) accepterat omdömet som merit vidurval till högre studier och att elever från folkhögskolan har sin egenurvalsgrupp. Utskottet är för sin del inte berett att nu förorda någon ändringi detta avseende eller att i fråga om studerande vid folkhögskola förorda ensärbestämmelse som kan innebära att deras tillträdesmöjligheter tillhögskolestudier försvåras. Utskottet avstyrker därför motionen 1976/77: 1425såvitt den gäller studieomdömen och yrkandet 4 i motionen 1976/77: 1442:Utskottet erinrar om att det är skolans styrelse som har att besluta omhuruvida omdöme över huvud taget skall ges vid skolan. Studieomdöme skallvidare endast få Utdelas till elev som begär det. Någon i förhållande tillpropositionen utökad möjlighet att ge studieomdömen kan utskottet inteacceptera, varför utskottet avstyrker även motionen 1976/77: 1430 och yrkandet4 i motionen 1976/77: 1434. Avsiktenär att normeringsinstrumentet i form av gmpprov skall ställas till deskolors förfogande som avger studieomdömen. Enligt folkhögskoleutredningensförslag skall det vara ett grupptest som genomgås vart tredje, eventuellt vartfemte år, Utskottet kan inte dela uppfattningen att det måste vara tillnackdel för folkhögskolan och dess elever att det finns tillgång till ettnormeringsinstmment som kan tjäna till UbU 1976/77: 30 13 ledningdå studieomdömet skall bestämmas. Utskottet är medvetet om attnormeringsinstrumentet förutsätter medverkan från eleverna och att vissasvårigheter kan vara förknippade med normeringsinstrumentet. Utskottet villemellertid erinra om att inom andra skolformer används motsvarande system. Meddet anförda avstyrker utskottet motionen 1976/77: 1425 i vad den gällernormeringsinstrumentet samt motionerna 1976/77: 1432 och 1976/77: 1442 yrkandet5. Utskottet övergår nu till att behandla förslaget omny konstruktion av statsbidraget till folkhögskolor. Förslagetinnebär att statens bidrag med vissa undantag beräknas enligt enschablonmetod knuten till lärarlönekostnaden. Resurser motsvarande nu utgåendesanerings- och byggnadsbidrag föreslås ingå i schablonbidraget. För att mildraeffektema av att det nuvarande särskilda byggnadsbidraget går upp i det nyaschablonbidraget skall de folkhögskolor som förberett sig för att få byggamed statsbidrag och vilkas ansökningar om prövning av lokalbehovet inkommittill före få möjlighet tillbyggnadsbidrag enligt i huvudsak gällande bestämmelser. I syfte attunderlätta skolornas lånemöjligheter vid byggnadsarbeten föreslås att enstatlig lånefond inrättas. Detföreslagna schablonbidraget är utformat så att den enskilda folkhögskolansstatsbidrag bestäms av det antal elevveckor skolan i fråga kantillgodoräkna sig. För att motverka att folkhögskolorna växer sig alltför storaföreslås ett avtrappningssystem av innebörd att mellan 5 100och 7 500 skall reduceras i bidragshänseende och antaleteleweckor dämtöver ännu mera. Vissadelar av skolornas verksamhet kräver en större lärartäthet än andra. Detta harlett till att extra resurser ges bl. a. för vissa musikutbildningar ochför handikappade. Ivad gäller extra stöd till musikundervisning föreslås detta i fortsättningenutgå för totalt . Det skall ankomma på attavgöra vilka skolor som skall komma i åtnjutande av extrabidrag och för hurmånga elevveckor. Detta antal multipliceras med bidragskoefficienten 1,5 förundervisning som inte är berättigad till extra bidrag är bidragskoefficienten1,0 och det så erhållna nya och högre antalet elevveckor bildar utgångspunktför statsbidragsberäkningen. Närdet gäller det extra stödet till handikappade föreslås att varje handikappelewecka vid beräkningen av bidragsunderlaget fårräknas som 1,5 och att därutöver ett belopp av . per budgetårställs till förfogande för förstärkningsåtgärder därschablonens extrabidrag inte räcker. UbU 1976/77: 30 14 regeringensförslag skall skolomas åtgärder,för språkligt handikappade: elever inteberättiga till extra stöd. Kostnadema förschabloribidraget beräknas till totalt . Underdet nya förslagsanslaget Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. föreslåsatt det dämtöver anvisas medel för bidragsändamål som ej är inräknade ischabloneri, nämligen bidrag till tjänstledighetslöner och kallortstillägg , till fritidsledarutbildning , till musikinstmktörs- ochmusikpedagogutbildning , till Sa-,, och Finskafolkhögskolan , till ämneskurser i samiska språk och sameslöjd vidSamernas folkhögskola , till särskilt övergångsbidrag tillbyggnadsarbeten 3 milj. kr.,' till övergångstjänster för rektorer ,till åtgärder för att lösa lärares anställningsproblerii vid vikandeelevunderlag . samt till extra förstärkningsåtgärder förhandikappades folkhögskolestudier . propositionen föreslagna förändringen av folkhögskolonias statsbidragssystemfinner utskottet ändamålsenlig, varför utskottet tillstyrker densamma medföljande ändring och tillägg. Utskottetanser i likhet med folkhögskoleutredningen att extrastöd skall utgå även förspråkligt handikappade" elever. Det torde få ankomma på skolöverstyrelsenatt utfärda erforderliga anvisningar. Utskottet föreslår sålunda att riksdagentillstyrker motionema 1976/77: 1428, 1976/77: 1433, 1976/77: 1435, 1976/77:1437 yrkandet 2, 1976/77:'1438 och 1976/77: 1442 yrkandet 7. Däremotkan utskottet inte tillstyrka att maximeringen av bidragssumman till extraförstärkriingsåtgärder för handikappades folkhögskolestudier slopas. Utskottetavstyrker därför motionen 1976/77: 1424 och yrkandet 1 i motionen 1976/77: 1437och tillstyrker regeringens förslag i detta avseende. Förnärvarande erhåller folkhögskolorna statsbidrag till täckande av kostnadema förnedsättning inom vissa gränser av rektors undervisningsskyldighet. Utskottetutgår från att i fortsättningen skall kunna medgenedsättning i samma utsträckning som och att statsbidrag kommer att utgåäven i fortsättningen. Nordensfolkhögskola, , kominer fr.o.m. den 1 jUli 1977 i likhet med allaandra nu statsbidragsberättigade folkhögskolor att kunna erhålla statsbidragenligt det nya bidragssystemet, vilket torde innebära viss förbättring. Enligtsärskilt avtal med staten uppbär skolan vissa smärre ränteinkomster. Någonindragning av dessa inkomster är såvitt utskottet har sig bekant inte planerad.De ligger som anförs i propositionen utanför schablonen. Imotionen 1976/77: 144Ö föreslås att under förslagsanslaget Bidrag till driftenav folkhögskolor m. m. för nästa budgetår skall anvisas UbU 1976/77: 30 15 utöver vad regeringen förordat och att detta belopp skall som extrastatsunderstöd lämnas till Biskops-Amö. Utskottet, somi erinrar om principenatt även en skolas huvudman skall lämna ekonomiska bidrag tUl skolan, är försin del inte berett tillstyrka att under det nu aktuellaförslagsanslaget anvisar medel för att möjliggöra en ytterligare utökadbidfagsgivriing till nämnda folkhögskola; Utskottet avstyrker alltså motionen1976/77: 1440. Regeringens anslagsberäkningar har inte heller iövrigt givit utskottet anledning till ändringsförslag,,varför utskottettillstyrker desamma. Vad i propositionen 1976/77:55 / övrigt anförts ochföreslagits har inte gett utskottet anledning till särskilda uttalanden. Åberopandevad som anförts Ae/Twä/Zer utskottet l.att beträffande ny utredning omfolkhögskolan avslår motionen 1976/77: 1442 yrkandet 1, 2. att beträffande nyasjälvständiga folkhögskolor bifaller propositionen 1976/77: 55 samt avslårmotionerna 1976/ 77: 1423, 1976/77: 1426, 1976/77: 1431 och 1976/77: 1436, . 3. att beträffande enzigensk folkhögskola ,m. m. avslår motionen 1976/77: 990 yrkandet 2, ._: . 4. att beträffandefritidsledamtbildningen vid folkhögskolorna avslår motionen 1976/77: 1442yrkandet 6, 5. att beträffandearrangemangsbidrag avslår motionen. 1976/77:1434.yrkandet 1,. . : . 6. att riksdagenbeträffande kursorganisationen med avslag på. motionen 1976/77:.1439 ochmotionen 1976/77: 1442 yrkandet 2 bifaller propositionen, 1976/77: 55, 7. att .beträffandevissa kurser för invandrare avslår . motionen 1976/77: 9?8 yrkandet 1, 8. att beträffandeåldersgräns för vissa kurser, oni högst tre veckors längd med anledning aymotionema, 1976/77: 1429 . och 1976/77: 1441 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet :anfört, , ,. 9.att ,beträffande viss åldersdispens avslår motionen 1976/77:1427, , , , '..;' ' 10. att beträffande påvisst sätt beräknad inackorderingsavgift som villkor för statsbidrag medavslag på motionen 1976/77: 1434 yrkandet 2 bifaller propositionen 1976/77: 55, 11. att beträffande möjlighetatt ge stipendier avslår motionen 1976/77: 1434 yrkandet 3, 12. att beträffandestyrelse, lärarråd och kursråd med avslag på motionen 1976/77: 1442 yrkandet 3bifaller propositionen 1976/77: 55, ' ' UbU 1976/77: 30 16 13. att beträffandestudieomdömen med avslag på motionen 1976/77: 1425 i denna del samt motionerna1976/77: 1430, 1976/77: 1434 yrkandet 4 och 1976/77: 1442 yrkandet 4 godkännervad som förordats i propositionen 1976/77: 55, 14. att beträffandenormeringsinstmment med avslag på motionen 1976/77:1425 i denna del samtmotionema 1976/77: 1432 och 1976/77: 1442 yrkandet 5 godkänner vad som förordatsi propositionen 1976/77: 55, 15. att i övrigtgodkänner de riktlinjer för en reformering av folkhögskolan som förordats ipropositionen 1976/77: 55, 16. att beträffandehandikappades folkhögskolestudier med anledning av propositionen 1976/77: 55och med bifall till motionerna 1976/77: 1428, 1976/77: 1433, 1976/77: 1435,1976/77: 1437 yrkandet 2, 1976/77: 1438 och 1976/77: 1442 yrkandet 7 samt medavslag på motionerna 1976/77: 1424 och 1976/77: 1437 yrkandet 1 beslutar attextra statsbidrag skall utgå i enlighet med vad utskottet förordat, 17. att beträffande extrastatsbidrag till avslår motionen 1976/77:1440, 18. att i övrigtgodkänner de principer för statsbidrag till driften av folkhögskolor somförordats i propositionen 1976/77: 55, 19. att beslutar ominrättande av en lånefond för byggnadsarbeten vid folkhögskolor i enlighet medvad som förordats i propositionen 1976/77: 55, 20. att med bifall tillpropositionen 1976/77:55 och med avslag på motionen 1976/77: 1440 såvitt gällermedelsanvisningen under detta anslag till Bidrag till driften av folkhögskolorm. m. för /78 under nionde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 21. att godkänner attmedel som vid utgången av /77 kvarstår på de nuvarandereservationsanslagen Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor och Bidragtill engångsanskaffnmg av utmstning m. m. till folkhögskolor överföres tillförslagsanslaget Bidrag till driften av folkhögskolor m. m., 22. att till Lånefondenför byggnadsarbeten vid folkhögskolor för /78 under statensutlåningsfonder anvisar ett investeringsanslag av . UbU1976/77: 30 17 Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),Nordstrandh (m), i Skärstad (c), (), fröken (),herrar i (s), i (c), (),fröken (), herrar i (s), i (c),Nyhage (m), (), () och i (fp). av i (c): Folkhögskolan bör enligt min mening vara en skola förvuxna. Den bör i undervisning och skolliv kunna bygga på erfarenheter someleverna gjort också i arbets- och samhällsliv. Det är emellertid också viktigtatt ta reda på om skolformens speciella möjligheter kan tas till vara för att mötaangelägna behov i samhället även i sådana fall där nämnda erfarenheter är småeller saknas. Jag har därför kunnat gå med på att under en försöksperiodmöjligheter skapas att under kortare kurser ta emot elever som fyllt minst 14år. Ledande för mig har härvid varit möjligheten att anordna kurser gemensammaför t. ex. föräldrar och tonårsungdomar.