bet · G001LU28 · 1976-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om viss rätt för förälder sominte är vårdnadshavare 1 delta betänkande behandlarutskottet fyra motioner med förslag till lagändringar, som rör viss rätt iärenden hos som inle är vårdnadshavare. Remissyttranden över motionerna har inhämtats fränsocialstyrelsen saml länsstyrelserna i och ,Pä utskottets begäran har yttranden vidare avgivils av sociala centralnämndernai och kommuner. i harbifogat yttrande från barnavårdskonsulenlen i länet, I samband med en av utskottet företagen studieresa iKristianstads län har länets socialvårdskonsulenler samt företrädare försociala centralnämnden i och barnavårdsnämnden i framförtsynpunkter pä molionsförslagen. Motionerna är följande: 1976/77:650 av () och ()vari hemställs att antar följande förslag till ändrad lydelse av 97ij barnavårdslagen: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 97 ij Tillkommer vårdnaden om under- Tillkommervårdnaden om under- årigendasl den ena av föräldrarna årig endast den ena av föräldrarna eller särskilt förordnad förmyndare, eller särskilt förordnad förmyndare, skall vad i 3, 4 och 6 kap. är stadgat skall vad i 3, 4 och 6 kap, är stadgat med avseende på föräldrarna gälla med avseende på föräldrarna gälla om den som har vårdnaden, om rfe/i den som har vårdnaden,rfp/s deneller dem som har lagstadgad umgängesrätt. 1976/77:662 av iSundsvall (c) och () vari yrkas att hos regeringenbegär utredning av frågan om jämställande i barnavårdslagens regler omomhändertagande av barn för samhällsvärd 1 1976/77. LU 1976/77:28 LU 1976/77:28 2 m,m, mellan förälder med vårdnad av barnet och förälder med endast umgängesrält, 1976/77:663av () vari hemställs att beslutar om sådan ändring av97 ;j barnavårdslagen att förälder som har lagstadgad umgängesrält med sittbarn delges ulredning och beslut i fråga som rör omhändertagande av barnet församhällsvärd, 1976/77:665av i (vpk) vari hemställs att beslutar ändrabarnavårdslagens 97 ij så, alt även umgängesberätligad förälder har rätt attta del av handlingar i ärenden som rör barnets vårdnad, omhändertagande e, d,,alll i enlighet med följande förslag: 97* Tillkommer vårdnaden om under- Tillkommer vårdnaden om under- årig endasl den ena avföräldrarna årig endasl den ena av föräldrarna eller särskilt förordnad förmyndare, eller särskilt förordnad förmyndare, skall vad i 3, 4 och 6 kap, är stadgat skall vad i 3, 4 och 6 kap, är stadgat med avseende pä föräldrarna gälla med avseende på föräldrarna gälla om den som har vårdnaden, om r/c/i den som har vårdnaden, c/c/i den eller dem som harlagstadgad umgängesrält. I motionerna framhålls all vid fleralillfällen understrukit viklen av all barn har möjlighel lill konlakl med bådaföräldrarna. Vidare påpekas att lagändringar gjorts som medfört att vårdnadenlättare än tidigare kan överflyttas frän den ena föräldern lill den andra,Lagen fastslår även all om en frånskild eller ogift vårdnadshavare dör ellerblir oförmögen all utöva vårdnaden, den andra föräldern är närmast lill allöverta vårdnaden. Motionärernaerinrar vidare om alt i 3, 4 och 6 kap, barnavärdslagen (BvL) finns bestämmelserom förfarandet vid barns omhändertagande för samhällsvärd. I dessa situationerär det på grund av stadgande i 97 ;j BvL endasl den förälder som har vårdnadensom kan agera och som barnavårdsnämnden är skyldig att hålla kontakt med samlunderrätta om besluten. Motionärerna påpekar att del anförda exempelvis innebäralt enligt 15ij BvL förälder som ej har vårdnaden om sitt barn ejdelges uppgift om all barnet kallats att inställa sig inför barnavårdsnämnden.Sådan förälder undantas också från kravet i 20 ij BvL all föräldrarna bör varanärvarande om den ärendet rör är . Vidare medför bestämmelserna i 23och 24 ijij BvL om delgivning av barnavårdsnämndens beslut all sådan förälderej delges nämndens beslut. Någon lagstadgad räll för förälder med endaslumgängesrält att över huvud taget höras av i aren- LU 1976/77:28 3 deom barns omhändertagande för samhällsvärd finns inle. Han eller hon har alltsåingen formell rätt all informera barnavårdsnämnden om sina synpunkter på dessaför barnet sä vikliga frågor. Detnu anförda har enligt motionärerna lett lill en rad orimliga och tragiskaförhållanden. Barn som t. ex. omhändertagits, när vårdnadshavaren ej varilförmögen att klara vårdnaden, har godtyckligt placerats i andra miljöer utanatt den andra föräldern underrättats. Den andra föräldern har vägrats la del avhandlingarna i ärendena, I något fall har detta skett trots att vårdnadshavarenönskade att den andre föräldern skulle beredas tillfälle därtill och barnetsjälvt uppehöll en nära kontakt med andra föräldern. Motionärernapåpekar att omhändertagande för samhällsvärd är ett stort ingrepp i den ungesliv. Den förälder som har lagstadgad umgängesrätt med barnet borde inte hållasutanför ett sådant beslut. Det kan knappast ha varit lagstiftarens intentioneratt en förälder som regelbundet träffar sill barn endasl i efterhand skallkunna få reda på att barnet omhändertagits för samhällsvärd. En större öppenhetvid samhällets omhändertagande av barn skulle med all säkerhet bidra lill attavdramatisera ärendena och förhoppningsvis också minska värdnadshavarensskuldkänslor. Den som har lagstadgad umgängesrätt med sill barn bör därför ifrågor som gäller omhändertagande av barnet för samhällsvärd ges samma rättsom vårdnadshavaren. Regler om vårdnad om barn återfinns i 6 kap,(FB). Värd-nadsreglerna fick sin nuvarande lydelse vid en reform1976 (prop, 1975/76:170, LU 1975/76:33, rskr 1975/76:397), Enligl6 kap, 6 ij FB står barnet från födelsen under vårdnad av bägge föräldrarna, omdessa är gifta med varandra, och i annat fall av modern ensam. Är modern ensamvårdnadshavare, kan domstolen enligt 6 kap, 8 ij FB överflytta vårdnaden frånmodern till fadern, om föräldrarna är överens om del och det inle är uppenbartstridande mot barnels bästa. Är föräldrarna inte ense, skall rätten pä ansökanav fadern överföra vårdnaden till honom, om det är skäligt med hänsyn tillbarnets bästa. Ogifta föräldrar har vidare möjlighel att begära att få bligemensamma vårdnadshavare för barnet. Domstolen skall på ansökan förordna omgemensam vårdnad, dock endast om det inte befinns vara uppenbart stridande motbarnels bästa. Lagen uppställer inget krav på alt föräldrarna i ett sådant fallskall vara sammanboende. Föräldrarsom har gemensam vårdnad har, oavsett om de är gifta eller inte, rätt att fåden gemensamma vårdnaden upphävd (6:7 FB), Är det därvid med hänsyn lillbarnens bästa uppenbart att ingendera av föräldrarna bör LU 1976/77:28 4 utövavårdnaden skall särskild förmyndare utses för barnet. Vid skilsmässa måstedomstolen besluta om hur vårdnaden om barnet skall vara anordnad. Föräldrarnahar därvid möjlighel att behålla den gemensamma vårdnaden. Stårbarn under vårdnad av bägge föräldrarna och dör en av dem får den andreautomatiskt vårdnaden (6:10 FB), Tillkommer vårdnaden endast den ene avföräldrarna och dör föräldern skall vårdnaden överfiytlas på den andre, såvidavårdnaden inte med hänsyn lill barnets bästa för anförtros åt särskildförordnad förmyndare. Oavsettom föräldrarna är gifta eller inle har den förälder som är skild frän vårdnadenrätt till umgänge med barnel, om inle särskilda omslän-digheter föranlederannat (6:11 FB), Kan överenskommelse inle träffas med vårdnadshavaren omumgängesrällens utövande får domstolen bestämma om umgängesrätten. Regeln omumgängesrätten innebär att en förälder, som är skild från vårdnaden, alllid harrätt lill umgänge med barnel till dess att han genom domstolsbeslut fråntagitsrätten härtill. Lagstadgad umgängesrält har man således i princip även om maninte visal något intresse för barnel eller försökt hålla kontakt med del. I 3 kap. barnavårdslagen (BvL) finns intagna reglerom förfarandet i ärenden hos . Enligt 14 ij åligger delbarnavårdsnämnd, när nämnden fält kännedom om fall där det kan bli aktuellt medåtgärd från nämndens sida, alt föranstalta om erforderiig ulredning. skall envar "som ärendet rör" höras (15 ij BvL), Han kandärvid kallas alt inställa sig inför nämnden. Skall barn under 15 är kallas börkallelsen delges föräldrarna eller annan som har barnet i sin vård. Begär någonsom skall beredas tillfälle all yttra sig att få bli munlligen hörd införnämnden skall förhör anordnas om inle särskilda skäl föranleder annat (19ijBvL), Den ärendet rör äger utveckla sin talan och förebringa bevisning. Begärhan all särskild ulredning skall verkställas, skall begäran efterkommas, om delkan antas all en sådan begäran skulle ha betydelse för ärendet. Är det fråga ombarn skall vad som stadgas i 19 ij BvL endasl gälla föräldrarna.När den som skall höras av barnavårdsnämnden är bör föräldrarnavara närvarande om det kan ske utan men för utredningen (20 s' BvL), meddelat beslut mot vilken lalan får fullföljas, skall beslutetskyndsamt delges den som berörs av beslulel (23 ij BvL), Är denne under 15 årbehöver beslutet endasl delges föräldrarna. För den händelse beslulel avser attnågon skall omhändertas för samhällsvärd eller för utredning, skall beslutetofördröjligen delges honom själv, om han fyllt , och hans föräldrar, omhan är (24 ij BvL), Barnavårdsnämndsräll att vidla åigärder mot barn regleras i 4 kap, BvL, Enligl 26,ij räll all bl, a, ge föreskrifter rörande LU 1976/77:28 5 Sådan föreskrift får meddelas honom själv, hansföräldrar eller annan fostrare (27 ij BvL). Föreskriften upphör all gällasenast då han fyller , I visst angivet fall får föreskriften dock bestålill dess han fyller . Omnågon som inte fyllt 18 är behöver värd och fostran pä grund av att föräldrarnaavlidit eller övergivit honom skall barnavårdsnämnden omhänderta honom församhällsvärd om behovet inte kan tillgodoses pä annat sätt (31 ij BvL),skall också omhänderha den som är under 18 är för samhällsvärd,om han är i behov av specialvård eller annan vård och fostran utom hemmet pägrund av alt föräldrarna inte kunnal bereda honom sådan värd eller alt deeljest underlåtit all tillfredsställande sörja för honom. Den som fyllt 15 årfår endasl efter eget samtycke omhändertas enligl 31 ij BvL, om inte särskildaskäl föranleder annat. Innebär uppträdande och levnadssätt hos någon som ärunder fara för allmän ordning och säkerhet och föreligger sannolika skälför ingripande med slöd av 25 ij BvL har polismyndighet rätt att pä lämpligtsäll la honom i förvar i avbidan på nämndens beslut (33 ij BvL),skall därefter skyndsamt besluta, om han skall omhändertaseller friges, I sistnämnda fall kan han, om han är under 18 är, kvarhållas tilldess han avhämtas av föräldrarna eller annan fostrare. Harändamålet med samhällsvården uppnåtts skall barnavårdsnämnden förklarasamhällsvården avslutad (42 i; BvL), Beträffande den som omhändertagils enligl31 ij BvL skall samhällsvården även förklaras avslutad, om föräldrarna begärdet, eller om den omhändertagne begär det efter del att han fyllt ochsärskilda skäl ej föranleder annat. Samhällsvården skall upphöra senast dä denomhändertagne fyller eller om han omhändertagits med stöd av 25 S b)efter del att han fyllt 15 är, senast efter omhändertagandet. Deovan redovisade bestämmelserna i 15, 19, 20, 23, 24, 27, 31, 33 och 42 i;ij BvLberör föräldrarna i deras egenskap av vårdnadshavare. Om den ena av föräldrarnaär skild frän vårdnaden skall vad i dessa beslämmelser är stadgat med avseendepä föräldrarna enligt 97 ij BvL gälla endast den som är vårdnadshavare. Påmotsvarande sätt skall, om båda föräldrarna är fråntagna vårdnaden, vad somgäller föräldrarna i stället avse den särskilt förordnade förmyndaren. Delkan anmärkas att det i BvL även finns beslämmelser som rör båda föräldrarnaoberoende om de är vårdnadshavare. Sådana beslämmelser förekommer i 41, 46 och72 ijij. I 41 ij regleras exempelvis föräldrarnas räll lill umgänge med ettomhändertaget barn. anser att den i motionernabehandlade frågan bör bli föremål för närmare utredning och föreslår altmotionerna överlämnas lill utred- LU 1976/77:28 6 ningenför förstärkning av barns rättsliga ställning. i Östergötlandslän, som inhämtat yttranden från barnavårdskonsulenlen i länet, anser att medhänsyn till frågans komplicerade karaktär en närmare ulredning måste ske innanen definitiv ställning kan tas till motionsspörsmälen. iNorrbottens län avstyrker förslagen till ändringar i 97 ij BvL men förordar alti BvL inläs en bestämmelse av innebörd alt den förälder som inle ärvårdnadshavare obligatoriskt skall höras i utredningar om omhändertagande församhällsvärd. I avstyrker de föreslagnalagändringarna men tillstyrker att frågan närmare utredes i samband med denpågående reformeringen av socialvärdslagsliftningen, Samma uppfattning ger uttryck för. Tvä reservanter (vpk) anser dock att ändringbör kunna göras i 97 ;j BvL ulan någon föregående utredning. anför all del i det praktiskabarnavårdsarbetet ofta förekommersamråd även med den förälder, som inte ärvårdnadshavare. Särskilt viktig information ges, om den förälder som inle hardel i vårdnaden har en tät kontakt med barnet och visar intresse fördel.Socialstyrelsen påpekar dock, att del kan förekomma fall, där konflikt mellanföräldrarna rörande barnen försvårar ett sådant arbetssätt. Enligt gängse sättall se har därför värdnadshavarens inställning, när del gäller konlakl medandre föräldern, fält spela slor roll. Vid beslutsfattande i ettbarnavårdsärende, exempelvis samhällsvärd jämlikt 29 iJ BvL, tillämpas enligtsocialstyrelsen bestämmelserna i 97 ij BvL strikt. Enligt fast praxis iregeringsrätten har fader eller moder som inte har den rättsliga vårdnaden ejrätt all besvära sig över beslut som rör barnel vare sig det gäller omhändertagandeeller annat beslut med stöd av 25 ij BvL. Socialstyrelsendelar de i motionerna uttalade synpunkterna att det vid vikliga avgöranden ibarnets liv är värdefullt alt båda föräldrarna tar del i utredningen. Styrelsenanser att frågan om hur denna delaktighet legalt sett bör utformas bör bliföremål för närmare ulredning. Vid sådana överväganden måste beaktas all engenerell besvärsräll för förälder som inte har den rättsliga vårdnaden kanmedföra svårigheter och i vissa fall ur barnets synpunkt aktualiserakonflikter. Härtill kommer att en sådan utvidgad till-lämpning av 97 ij BvL imänga fall kan komma alt fördröja handläggningen av barnavård.särenden. Del kanvara mycket tidsödande alt få tag på en förälder som helt tappat kontakten medbarnel och vårdnadshavaren. föreslår därför, att motionernaöveriämnas till utredningen (Ju 1977:08), Länsstyrelseni menar all del med hänsyn lill de lagändringar som skettrörande barns rättsställning kan finnas vissa skäl till ett jämställande ibarnavärdslagens regler om omhändertagande av barn för samhällsvärd mellanförälder med vårdnad av barnet och förälder med endast umgängesrält. En ändringär emellertid allt annat än invändningsfri särskilt LU 1976/77:28 7 medhänsyn till eventuella risker för barnels bästa. Invändningar kan också görasav processuella och praktiska skäl saml från sekrelessynpunkl. Med hänsyn tillfrågans komplicerade karaktär måste enligl mening en närmareutredning ske innan definitiv ställning kan tas. Barnavårdskonsulenteni anför i sill yttrande, efter all ha diskuterat motionernamed socialförvaltningarna i och , all barnavårdsnämndernaredan i dag i viss utsträckning tillgodoser kraven pä konlakl med den förälder,som står utanför familjen, om kontakten med barnel fungerar på ett naturligtsätt och förhållandet mellan föräldrarna är relativt konfliktfritt. En sådankontakt, som i allmänhet sker under uiredningsskedel, tas dock endast omvårdnadshavaren och barnet samtycker, 1 övrigt följs aktuella rättsregler iBvL strikt formellt av barnavårdsnämnderna/sociala centralnämnderna,Barnavårdskonsulenlen påpekar vidare att i första hand skalltillgodose föräldrarnas rättigheter och skyldigheter gentemot barnen, medan BvLi första hand skall lillgodose barnens behov av vård och skydd. Dessa intressensammanfaller enligt barnavårdskonsulenlen . För den förälder somhar umgängesrält med barnet kan knappast en utvidgning av reglerna i BvL ansesvara en rälls-säkerhelsfräga, snarare ett rällvisekrav. Barnavårdskonsulentenifrågasätter vidare om en utvidgad kommunikationsskyldighet inte inkräktar pädet sekretesskydd som vårdnadshavaren har räll alt kräva när det gälleruppgifter om personliga förhållanden, relationer till barnel samtfamiljesituationen i övrigt. Både när del är fråga om frivilliga, förebyggandeåtgärder och ivångsingripanden rör det sig om problem och krissituationer inomfamiljen. Behovet av åtgärder från samhällets sida kan av den andraföräldraparten exempelvis användas som argument för en begäran omöverfiyttning av vårdnaden. Gamla olösta konflikter riskerar att förstärkasoch levas ut över barnet i en ny vårdnadsprocess. Vetskapen om detta kanavhålla vårdnadshavaren från att vända sig lill hjälp. Denallvariigaste invändningen mot motionsförslagen är dock enligl barnavårdskonsulentensuppfattning att en kommunikalionsskyldighet med båda föräldrarna kan befarasfördröja utrednings- och beslutsprocessen, genom bl, a, sädana praktiska hindersom bosättning pä annan ort, okänd adress etc. Därmed sätts barnetsrättssäkerhet i fara. Sammanfattningsviskonstaterar barnavårdskonsulenten sålunda att även om del måste anses rimligt,au principerna om föräldrars lika rättigheter samt jämställdhet mellan olikasamlevnadsformer, som bl, a, kommil till ullryck genom de senastelagändringarna i familjelagstiftningen, också får genomslagskraft inom andrarättsområden, är motionärernas förslag inle invändningsfria, Barnavårdskonsulenlenföreslår med hänsyn lill del anförda alt en utvidgad kommunikationsskyldighetskall få den innebörden att den förälder som har umgängesrält med barnel skallenligt 19 ;j BvL dels underrättas LU 1976/77:28 8 omatt ulredning pågår och om syftei med utredningen, dels delges utredningen omvårdnadshavaren och barnet medger delta, samt skall enligt 23 och 24 ijij BvLvidare delges nämndens beslut, dock skall delgivningen inle påverkaverkställigheten och inle heller inbegripa samtycke, Barnavårdskonsulenlenframhåller alt de angivna inskränkningarna är vikliga, eftersom barnets behovav värd och rättsskydd inle får äventyras genom en onödigt utdragen utrednings-och beslutsprocess. Ett oeftergivligt krav måste vara, att barnets intresseinte blir tillbakasatt. Det kan enligt barnavårdskonsulenten också diskuterasom inte reglerna skall gälla endast i de fall umgängesrätten ur barnetssynpunkt fungerar. Med tanke på att socialulred-ningen kommer attpresentera förslag till ny sociallagsliftning, som bl, a, förväntas innehållaförslag lill ny ansvarsfördelning mellan olika myndigheter i barnavårdsärenden,lorde det enligt barnavårdskonsulenlen vara ändamålsenligt om de föreslagnalagändringarna kan anstå, tills den nya lagstiftningen träder i kraft. Länsstyrelseni framhåller alt motionerna synes utgå från uppfattningen attden förälder som inle är vårdnadshavare ändå har ell intresse för barnet.Allmänt sett är det självfallet angelägel all dessa föräldrar har möjlighet attkunna följa och ta del av vad som händer deras barn. Det finns emellertid ettstort antal föräldrar som inle är vårdnadshavare och som ej heller har någotintresse av sill barn. Ej sällan bor dessa föräldrar även pä okänd ort. Denlagändring som föresläs i motionerna skulle medföra att även dessa ointresseradeföräldrar skulle få ställning som vårdnadshavare. En sådan lagbestämmelseskulle inte medföra någon förbättring för de barn vars ena förälder inte visatnågot intresse för dem. Därtill kommer alt en sådan bestämmelse - utöver derent praktiska olägenheter den medför -kan komma i strid med sekretesslagensprinciper. anför vidare att det är inte uteslutet altmotionsslällarna med uttrycket "den som har lagstadgad umgängesrält"avser den som fält umgängesrälten lill sill barn fastställd i dom.Länsstyrelsen vill härvidlag framhålla, alt ett sådant förslag ändå ur flerasynpunkter utgör ett alltför trubbigt instrument för all skilja de föräldrarsom är angelägna alt upprätthålla en kontakt med sina barn och verka för derasbästa från de föräldrar som inte visar något intresse, Motionsställarnassyfte har enligl uppenbarligen varil att för barnens bästa stärkarättsställningen för den förälder som inte är vårdnadshavare men ändåangelägen om barnets välgång. Den föreslagna lagändringen är som ovanframhållits alltför allmänt hållen sä lill vida alt den även omfattar ickeintresserade föräldrar. Hur gränsdragningen härvidlag skall utformas och vilkarekvisit som skall uppsättas härför är emellertid en synneriigen delikat fråga,I ärenden angående omhändertagande av barn för samhällsvärd gör socialacentralnämnden alltid en ulredning. Vid denna utredning undersöks regelmässigt- enligt vad erfarit - om den förälder som inle är vårdnadshavarehar möjlighet och är villig all medverka lill en lösning av de uppkomnaproblemen. Genom alt i bar- LU 1976/77:28 9 navårdslageninta en bestämmelse varigenom denna undersökning avseende den andre förälderngörs obligatorisk i utredningen kan enligl meningmotionsställarnas syften måhända till viss del tillgodoses. I delar motionärernas uppfattning om den bristandeharmoni som finns på ifrågavarande område. Emellertid finner nämnden del angelägetframhålla alt man inle ulan yiieriigare överväganden kan genom en enkel ändringi 97 S BvL lösa de frågor som är akluella i del härsammanhangei. Erfarenhetenvisar enligt nämnden alt det föreligger slora olikheter från fall lill fall.När det gäller barn födda utom äktenskapet och där föräldrarna ej sammanbor ochbeträffande frånskilda finns myckel slora skillnader i kontakterna medbarnet/barnen. I en del fall kan det vara så att den förälder som ej harvårdnaden under mänga år inte alls haft kontakt med barnet/barnen. Del kan lilloch med vara praktiska svårigheter att få tag i den andra föräldern. När delgäller barn till frånskilda föräldrar kan föräldrarnas separation ha föregåttsav en uppslitande värdnadsprocess som efterlämnat starka spänningar, och en nykonlakl, när fråga om åtgärder enligt barnavårdslagen aktualiseras, kan snabbtriva upp vad som under några är tonat ut och lagt sig, Värdnadshavarensintegritet kan också angripas om de sociala organens utredning skall delges denandra föräldern. Barnavårdsutredningar kan också gälla barn och ungdom upplill , och man frågar sig på vilket sätt barnets rätt skalltillvaratas, om en förälder som barnel inte haft kontakt med eller som barnetrentav inte vill ha kontakt med kopplas in i utredningen. Ett annat intressantspörsmål är enligt nämnden också i vilken utsträckning värdnadshavarensrättsläge angrips, I de fall endasl en förälder är vårdnadshavare, harsamhället gett alla rättigheter och skyldigheter lill denna förälder. När samhälleti ett visst läge genom de sociala vårdorganen skall pröva om åtgärder enligtBvL skall vidtagas, skall enligt motionärerna utan vidare den andra föräldern,vilken kanske i en tidigare vårdnadsprocess befunnits vara olämplig somvårdnadshavare, jämställas med vårdnadshavaren. har med det anförda velat visa en del av de svårigheter som kanfölja med en enkel ändring av 97 ij BvL, Nämnden är emellertid i princippositiv och tillstyrker därför all frågan utreds närmare. Eftersom socialvärdslagsliftningenär föremål för en genomgripande omprövning och de nuvarande rättsreglerna inteulan vidare helt omöjliggör ett hänsynstagande lill förälder som inte ärvårdnadshavare, vill del föreslå all de frågor som aktualiseratsav motionärerna får sin lösning i samband med reformeringen avsocialvärdslagsliftningen, har överlämnat och åberopat ell av socialförvaltningenupprättat ijänsleullålande, I utlåtandet erinras om alt lagstadgad umgängesrälttillkommer den förälder, som är skild frän vårdnaden, om ej särskildaomständigheter föreligger. Denna rätt lill umgänge utnyttjas dock inle alllid.Skälet härtill kan vara bristande intresse hos den icke vård-nadshavandeföräldern, vårdnadshavaren och/eller barnel. LU 1976/77:28 10