bet · G001UbU20 · 1976-12-31 00:00:00 — Ipropositionen påpekas att även om ett särskilt förvaltningsanslag finns uppförti statsbudgeten för nästa budgetår kan högskolestyrelserna, i likhet med vadsom tillämpas för innevarande budgetår, ta i anspråk andra anslag förförstärkning av förvaltningsresurserna. Under de för nästa budgetår föreslagnaanslagen till utbildning och forskning beräknas sålunda medel förförvaltningsändamål, bl. a. under anslaget Utbildning för undervisningsyrken. UHÄskall utvärdera högskolereformen och bör därvid också analysera huranslagssystemet inom högskolan fungerar bl. a. i vad avser hurhögskolemyndigheter på skilda nivåer planerar, budgeterar och i efterhandgranskar sin verksamhet. Vad beträffar anslagsomläggningen gäller att demedel som förs upp under sektorsanslagen avser grundläggande utbildning försåväl studerande enhgt den nya studieordningen som de studerande som fullföljertidigare påbörjade studier. För de tre ämneslärarlinjema har medel beräknatsendast för det första årets intag. Anslaget till lokala och individuellalinjer samt enstaka kurser avser endast utbildning enhgt den nyastudieordningen. Vidmedelsfördelningen inom sektorsanslagen har i regel beräknats medel för varjeberörd högskoleenhet under endast en anslagspost per sektor. I de fall det viden högskoleenhet finns mer än en utbildningslinje inom sektorn ankommerfördelningen av medel mellan linjer således på högskolestyrelsen. Dennaordning leder till att det i många fall kommer att finnas goda möjhgheter attlokalt anpassa resurserna till aktuella behov och förutsättningar i den månantalet utbildningsplatser inte har angivits av regering och riksdag. Riksdagenslog fast att utbyggnaden av högskoleutbildningen i första hand bordeavse annan utbildning än den traditionella universitetsutbildningen. Genomsystemet med enstaka kurser kan successivt ett utbildningsutbud byggas ut somkan tillgodose behov av fortbildning och vidareutbildning hos de gmpper somgenom de nya behörighetsreglerna kan och vill studera vid högskolan. Vidutformningen av förslagen till fördelning av resurser på lokala ochindividuella linjer samt enstaka kurser på regioner har beaktats de skildaregionernas förutsättningar att bygga ut nya utbildningsalternativ. I fråga om lokalisering av grundläggandehögskoleutbildning erinras om att en av grundtankarna i högskolereformen är atthögskoleutbildningen stegvis skall byggas ut på ett större antal orter änhittills UbU 1976/77: 20 70 ochom att utbyggnaden i första hand bör avse annan utbildning än den traditionellauniversitetsutbildningen. Med utgångspunkt häri förordas att allmännautbildningslinjer inrättas endast på orter där redan befintliga resursermedger att utbildning kan ges. Grundläggande statlig och kommunalhögskoleutbildning inom verksamhetsområde /78 att ges på ca 80 allmänna utbildningslinjer. När det gällerlokala och individuella hnjer samt enstaka kurser ankommer det påregionstyrelserna att besluta om fördelningen av resurser för dessa på orter.Det framhålls som väsentligt att utbyggnadsorterna /,/, och redan från början ges möjlighet att fåen viss kapacitet i sitt utbildningsutbud. De regionalaorganisationskommittéerna har redovisat förslag härom som underlag för H 75:sförslag till planeringsramar. Föredragande statsrådet ansluter sig till denprioritering av orter som finns i kommittéernas förslag och förutsätter att denfullföljs inom de ramar som kommer att ställa till de regionalaorganens förfogande. Vid utformningen av förslagen till fördelning av resurserpå lokala och individuella linjer samt enstaka kurser på regioner har beaktatsde skilda regionernas förutsättningar att bygga ut nya utbildningsalternativ. (U 1970: 62) för högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrlandutarbetade ett förslag om en tvåårig träteknisk utbildning, byggd påfyraårig teknisk linje i gymnasieskolan. Utbildningen Skulle enligt förslagetförläggas till . I sitt beslut (UbU 1975:17) med anledning av prop.1975:9 uttalade att den fann det angeläget att frågan om dennautbildning prövades redan inledningsvis i det fortsatta planeringsarbetet.Frågan har övervägts av organisationskommittén för högskoleregion.Kommittén föreslår att utbildningen inrättas som lokal linje i vidingången av /79. Det får enligt propositionen ankomma påregionstyrelsen att fortsätta planeringen av utbildningen samt att slutligtfastställa lämplig tidpunkt för inrättande av den. Utbildningen skall bekostasfrån de medel som står till förfogande för lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser. Statsmaktema har redan tidigare (prop. 1975/76:100bil. 10 s. 412, UbU 1975/76:20, rskr 1975/76:245) lagt fast principen atthögskolans datorservice skall jämställas med andra serviceresurser i den nyahögskoleorganisationen. H 75 och de regionala organisationskommittéerna samten särskild arbetsgrupp har lämnat förslag om organisationen m.m. fördatorverksamheten fr.o.m. nästa budgetår. I propositionen förordas attförslagen får utgöra en riktpunkt för det fortsatta arbetet i dessa frågor. a. att planeringen och ledningen av datorservicen skall ingå ihögskolemyndigheternas reguljära uppgifter, UbU 1976/77: 20 71 attden nuvarande gemensamma styrelsen för universitetens datamaskincentralerskall upphöra med utgången av juni månad 1977, att till skillnad från nu någonresultatutjämning mellan de skilda datacentralerna inte skall ske och attmedel för datorverksamheten skall ari'visas under berörda anslag tillutbildning och forskning. anför att han i sina anslagsberäkningar tagit hänsyn till förslagenom fördelning på olika anslag av medel motsvarande dem som för innevarandebudgetår anvisats under anslaget till kostnader för datamaskintid. Någotsärskilt anslag för detta ändamål eller för universitetens datamaskincentralerhar inte förts upp för nästa budgetår. Förändringar i den högre utbildningensinnehåll och organisation har ofta initierats och genomförts genomcentrala insatser i utredningar och inom ämbetsverk. Ett av syftena medhögskolereformen är att skapa bättre förutsättningar för ett lokaltförnyelsearbete, bl. a. genom att de lokala myndigheterna får större frihetatt disponera sina resurser för att pröva nya utbildningsalternativ. Utskotteterinrar om att högskolelagen särskilt betonar att högskolan i sin planering avutbildning skall främja den återkommande utbildningen. I propositionenföreslås en ny juristutbildning och en ny journalistutbildning samt en försjuksköterskor anpassad utbildning till läkare, vilka utbildningar ger denstuderande möjlighet att varva studier med yrkesverksamhet. Utskottetåterkommer till förslagen senare i detta betänkande. Deförändrade behörighetsreglerna gör att nya grupper kommer att söka sig tillhögskolan, vilket, framhåller föredragande statsrådet, måste få återverkningarpå hur utbildningen skall utvecklas i fråga om såväl innehåll som uppläggning.Utskottet kan även i övrigt ansluta sig till vad statsrådet i detta sammanhanganfört beträffande utbildningens innehåll och organisation. Imotionen 1976/77: 988 yrkas att uttalar att åtgärder bör vidtas föratt möjliggöra högskolestudier på i första hand de största invandrarspråken. Utskottethar redan tidigare under funnit sig böra fästa uppmärksamheten på attstora ekonomiska insatser görs för att på olika sätt tillgodose invandramasönskemål och behov, allt i syfte att underlätta för dem att finna sig tillrätta i det nya hemlandet. Utskottet är väl medvetet om att ytterligareinsatser är motiverade. finns det emellertid enligtutskottets mening varken ekonomiska eller praktiska möjligheter att på de"stora" invandrarspråken här i landet meddela undervisning inom deca 80 allmänna utbildningslinjerna. Utskottet avstyrker därför motionen1976/77: 988 yrkandet 2. Frågor omdistansundervisning har ingående utretts UbU 1976/77: 20 72 häri landet och i olika sammanhang behandlats av . Med erinran häromavstyrker utskottet motionen 1976/77: 1392. I propositionen berör föredragande statsrådet någraav de problem som enligt hans mening måste angripas i arbetet med att skapastörre jämställdhet mellan könen i högskoleutbildningen. UHÄ arbetar med attutforma ett handlingsprogram kring jämställdhetsfrågor. Utskottet anser ilikhet med statsrådet det angeläget att ett sådant program skyndsamt läggsfram. Utskottet förutsätter att förändringar i könsfördelningen liksom densociala snedrekryteringen kommer att särskilt studeras i detutvärderingsarbete UHÄ skall bedriva. Imotionen 1976/77: 1386 anförs att de nya reglerna om poängsättning avarbetslivserfarenhet vid tillträde till högskolan kommer att förbättra vissasökandes möjlighet att antas till spärrade utbildningar. Man vet däremot ännuingenting om i vilken grad de nya urvalsreglerna kommer att påverkasammansättningen av de studerande på de spärrade linjerna. Motionärerna yrkardärför att av regeringen skall begära en årlig redovisning avkönsfördelningen bland dem som antagits till spärrade utbildningslinjer. Statistiskacentralbyrån redovisar regelmässigt sina uppgifter fördelade efter kön.Ytterligare redovisning kan enligt utskottets bedömning inte generellt varaerforderlig. Utskottet avstyrker därför motionen 1976/77: 1386. Vad därefter gäller resurser för forskning villutskottet erinra om att slog fast att en utgångspunkt förreformeringen av högskoleutbildningen skall vara att fasta forsknings- ochforskarutbildningsresurser inom högskolan alltjämt i huvudsak skall varakoncentrerade till de sju orter som har sådana resurser, dvs.Uppsala, /, , , , och . Vidaregav riksdag som sin mening till känna för regeringen att enförstärkning av forskningsorganisationen vid de humanistiska och desamhällsvetenskapliga fakulteterna bör komma till stånd. anför nu att han anser att den i sig befogade kraftiga satsningenpå naturvetenskap, teknik och medicin måste balanseras med ökade insatser inomhumaniora och samhällsvetenskap i vid mening. Inom dessa vetenskapsområdenfordras, fortsätter statsrådet, en förstärkt forskningsorganisation och vidgaderesurser för att forskarna inom dessa fält från sina utgångspunkter skall kunnaangripa de problem som uppstår genom den ständiga omvandlingen av samhället. Imotionen 1976/77: 1403 framhålls det som väsentligt att denna viljeinriktningfrån sida fullföljs på ett mera kraftfullt sätt än som har kunnatske och . En sådan uppföljning är enligt motionärernas meningsärskilt viktig mot bakgrund av att en större UbU 1976/77: 20 73 andelav anslagen för samhällsvetenskaplig utbildning och forskning går tillgrundutbildning och en mindre andel till forskarutbildning än förhållandet ärinom andra ämnesområden. Utskottetkommer i det följande under respektive sektorsanslag och fakultetsanslag att taställning till föredragande statsrådets förslag om medelsanvisning till nyaprofessurer m. m. Enligt utskottets bedömning Överensstämmer ett inrättande avföreslagna tjänster inom de humanistiska och samhällsvetenskapligaämnesområdena väl med de av angivna riktlinjerna. Utskottet anseratt regeringens förslag även i övrigt med hänsyn tagen till andra angelägnaändamål är väl avvägt. Enligt utskottets mening är det därför inte motiveratmed ett nytt tillkännagivande. Utskottet avstyrker alltså yrkandet 3 i motionen1976/77: 1403. I detta sammanhang vill utskottet påpeka att det enhgtpropositionen i anslutning till tjänster som professor och biträdande professorhar beräknats medel för vissa basresurser. beslut om reformering avhögskoleutbildningen innebär att all sådan utbildning skall ha en anknytningtill forskning. har att utreda bl. a. frågor omden grundläggande utbildningens forskningsanknytning. Föredragande statsrådetanser det viktigt att den nya högskolan redan från starten får ekonomiskamöjligheter att pröva olika åtgärder som kan främja detta samspel och föreslåri detta sammanhang att 6 milj. kr. anvisas för ändamålet. Utskottettillstyrker förslaget och kommer i det följande att föreslå att medlen, ienlighet m-ed regeringens förslag, anvisas under anslaget Vissa kostnader isamband med högskolereform. Utskottet har inte heller i övrigt funnit anledningtill erinran mot vad statsrådet i detta sammanhang anfört och föreslagit i frågaom forskning och forskningsanknytning. Utskottet tillstyrker regeringensförslag att under nyssnämnda anslag anvisas 1 milj. kr. för planering ochförberedelse för temaorienterad forskning i . Det system för planering och resursfördelning förden grundläggande högskoleutbildningen som fattade beslut ominnebär bl. a. att det skall finnas planeringsramar för antalet nytillkommandestuderande (1975: 17 s. 2529). för högskolereformen (H 75) har enligt sinadirektiv haft att utarbeta ett samlat förslag till planeringsramar förantagning till grundläggande högskoleutbildning /78. Direktivenföreskriver att planeringsramarna skall vara fördelade på dels allmännautbildningslinjer inom var och en av de fem yrkesutbildningssektorerna, lokalaoch individuella utbildningslinjer samt enstaka kurser, dels de sexhögskoleregionerna. daterad promemoria har H 75 redovisat en skiss tUlplaneringsramar. Synpunkter på skissen har framförts av regionkommittéerna. UbU 1976/77: 20 74 I skrivelse till regeringen harH 75 redovisat ett förslag till totalram för den grundläggandehögskoleutbildningen. Kommittén tar därvid sin utgångspunkt i riksdagensbeslut om- högskolereformen. Enligt detta skall en nedre planeringsgräns förantagningskapaciteten för utbildningslinjer sättas vid 33 000 platser /78och motsvarande övre planeringsgräns vid 38 000 platser. H 75 återger utskottetsuttalande att antagningskapaciteten för utbildningslinjer /78 börfastställas med utgångspunkt i den kända volymen av motsvarande /77 och med beaktande av aktuella tendenser i efterfrågan. H 75pekar på att utskottet strök under att den övre planeringsgränsen borde kunnabli 42 000 studerande om tillströmningen kraftigt skulle öka. Enligt H 75:smening bör uttalandet ses tillsammans med utskottets uttalande att med de avutskottet förordade ramarna för kapaciteten anledning finns att anta attbehöriga sökande till högskoleutbildning, som har fritttillträde, kommer att beredas önskad utbildning enligt angivnaprinciper. H 75 sammanfattar sina överväganden i denna del på följande sätt. Isamtliga regioner föreligger önskemål om att bygga ut utbildningsmöjligheterna.Mot bakgrund av regionkommittéernas och högskolemyndigheternas överväganden ochen rimlighetsbedömning av aktuella förutsebara tendenser anser H 75 att deregionala kommittéernas förslag till planeringsramar 40 500 platser förutbildning på linjer och en volym av uppskattningsvis 21 000 platser förnybörjare på enstaka kurser i allt väsenthgt bör godtas. H 75 påpekar attkommittén därmed inte uttalar sig om förslagen i enskildheter. H75:s och de regionala kommittéernas förslag utgår alltså i många fall från enväsentlig ökning av antalet nytillkommande studerande. Med hänsyn till attförslagen avser i huvudsak sådana linjer och kurser som fastställs regionaltoch lokalt bör enligt föredragande statsrådets mening inte ellerregeringen ta ställning till enskilda förslag. Ipropositionen förutsätts med vissa angivna undantag - ett oförändrat antalnya studerande på allmänna utbildningslinjer under /78 iförhållande till vad som har beräknats för motsvarande utbildning budgetåret1976/77. Totalt sett beräknas emellertid studerandeantalet inom högskolan ökatill följd av efterfrågan på utbildning inom lokala och individuella linjersamt enstaka kurser och då främst såvitt gäller sistnämnda kurser. Antaletnybörjare totalt för högskolans olika utbildningsvägar anges i propositionenuppskattningsvis till 60 000 studerande. räknar med att föreslagna medelsanvisningar gör det möjhgt att ihögskolan ta emot alla studerande som anmält sig till utbildningar som nuinte har antagningsbegränsning. konstateras att det underlag som finns för att beräkna tillströmningen till skilda högskoleutbildningarinte räcker för att göra en i alla UbU 1976/77: 20 75 lägenhållbar bedömning av vilka resurser som behövs för att tillgodose efterfråganpå utbildning inom olika delar av högskolan och dess skilda regioner.Föredragande statsrådet anser att det bör finnas ett utbildningsområde, detfria utbildningsområdet, inom vilket det fria tillträdet under allaförhållanden skall kunna upprätthållas. Utskottet har i det föregående utförligtredovisat regeringens förslag i denna del. Här erinras nu om att det friaområdet definieras som kurser av visst slag, att utbildningslinjer som i sinhelhet kan genomgås på fria kurser blir fria, dvs. /78ekonomlinjen, matematikerlinjen och samhällsplanerariinjen, att kurser som denstuderande har fritt tillträde till inte får ingå i individuell linje, attnormalt ingen behörig sökande som anmält sig kan avvisas från utbildningsom av högskolestyrelsen har utbjudits som fri, att lokala högskolemyndigheterrespektive regionala myndigheter bl. a. skall vara skyldiga att innehålla enviss reserv av medel för det fria utbildningsområdet samt att beslutom medelstilldelning skall kunna korrigeras under löpande budgetår om det visarsig nödvändigt. I budgetpropositionen (motsv.) skall för varje högskoleregionanges det antal årsstudieplatser inom det fria utbildningsområdet som legattill grund för beräkningarna. Somen konsekvens av förslaget om ett fritt utbildningsområde har 11 §högskolelagen föreslagits få följande lydelse: "Riksdagenkan bestämma hur många studerande som högst får antagas till viss utbildninginom högskolan. Ifråga om annan utbildning än den som omfattas av beslut enligtförsta stycket kan antalet studerande begränsas, om tillgängliga resurser ejräcker. Föreskrifter om sådan begränsning meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen utser. kan dock för viss utbildning beslutaatt sådan begränsning ej får ske eller att begränsning får ske endast om vissavillkor är uppfyllda." Imotionen 1976/77: 1407 föreslås att avslår regeringens förslag om detfria utbildningsområdet samt beslutar godta vad som i motionen anförts angåendeplanerings- och resursfördelningssystem. I motionen anförs att regeringen interedovisar några motiv för sitt förslag om ett fritt utbildningsområde vilketmotionärerna finner uppseendeväckande då det är en principiellt viktigförändring av det beslut som fattades vid . beslutslogs fast att varken individernas efterfrågan eller arbetsmarknadens behovensamt kan läggas till grund för högskoleutbildningens planering. Att låtaenbart individernas efterfrågan styra utveckhngen av en del av högskolan stridermot denna grundtanke beslut. Vidare anförs i motionen att enprioritering av angivna fria kurser i realiteten också innebär en prioriteringav de redan etablerade högskoleorterna på bekostnad av utbyggnadsorterna.Därtill påpekas bl. a. att en rationell personalplanering försvåras och attförslaget om det fria utbildningsområdet får ne- UbU 1976/77: 20 76 gativakonsekvenser för personalen. Motionärerna avstyrker därför förslaget ochföreslår att beslutar om planerings- och resursramar i enlighet med1975 års riksdagsbeslut. Vadförst beträffar förslaget om ett fritt utbildningsområde anser sig utskottetkunna slå fast att det råder enighet om att riksdagsbeslut innebäratt de totala resurserna för grundläggande högskoleutbildning skallfastställas under största möjliga hänsyn till tendenser i individernas samladeefterfrågan på högskoleutbildning. Enligt utbildningsutskottets av riksdagengodkända uttalande finns det anledning att räkna med att resurser totalt settkommer att anvisas i sådan utsträckning att den som så önskar kommer att kunnafå utbildning inom de delar av högskolan som har fritt tillträdeför behöriga sökande. Vid en oväntat stark tillströmning av studerande kan detdock, som föredragande statsrådet påpekar, uppstå svårigheter. Därestförutsättningarna för beslut var riktiga måste det bedömasendast undantagsvis bli aktuellt för regeringen att hos begära attmedel anvisas på tilläggsstat. Utskottet är väl medvetet om att skyldighetenför vederbörande myndigheter att reservera vissa medel innebär en delkomplikationer. Dessa bör i huvudsak kunna undanröjas sedan någon tidserfarenhet har vunnits om lämpliga metoder för planering och budgetering inomhögskoleenheterna. Enligtregeringens förslag bör kurser som tillhör det fria utbildningsområdet inte fåingå i individuell utbildningslinje. Enligt utskottets mening bör iindividuell linje få ingå sådana kurser om linjen också omfattar kurser som ejär hänförliga till det fria utbildningsområdet. Etthuvudsyfte med beslut om planeringsramar var att säkra en vissstabilitet i planeringen och att uppnå ett effektivt utnyttjande av detillgängliga resurserna. Föredragande statsrådet har förordat en kompletteringav detta riksdagsbeslut av innebörden att bedömningen av resursbehovet förutbildning, som i likhet med nuvarande ordning bör ha fri tillströmning, skallkunna korrigeras under löpande budgetår om behov därav föreligger.Planeringsramarna fyller enligt hans mening även med denna komplettering enväsentlig funktion för bl. a. den övergripande planeringen avhögskoleutbildningen och för bedömningarna av det framtida antalet utbildadeinom skilda områden. Arbetet med planeringsramar för nytillkommande studerandebör därför, anförs i propositionen, ingå som ett led i den fortsatta planeringenav högskolan. Föredragande statsrådet avser att senare föreslå regeringen attuppdra åt UHÄ att komma in med en redogörelse för den faktiska tillströmningentill högskoleutbildningen så snart underlag härförföreligger. Enligt statsrådets mening kan ett fortsatt arbete medplaneringsramar därefter ske utifrån bättre förutsättningar än . UbU1976/77: 20 77 Med anledning av motionen 1976/77:1407 vill utskottet först framhålla att utskottet så till vida delarmotionärernas uppfattning att i den förevarande propositionen 1976/77: 59 inteför alla Hnjer eller grupper av linjer inom vissa sektorer har redovisatssådana planeringsramar som närmast avsetts i beslut . Däremotredovisas i propositionen för samtliga sektorer det slag av resursramar somriksdagen vid samma tillfälle beslöt om. Utskottet har inhämtat att anledningentill att redovisningen av planeringsramarna inte redan nu har fullföljts församtliga sektorer är att själva övergången till den nya högskoleorganisationenär förenad med så omfattande beräkningsproblem att ett underlag för beräkningav adekvata planeringsramar relaterade till föreslagna resursramar i mångafall inte står att få. H 75 har inte heller kunnat lämna ett sådant samlatunderlag för budgetprövningen. Vidare har utskottet inhämtat att det i utbildningsdepartementetsanvisningar till myndigheterna beträffande anslagsframställning för budgetåret1978/ 79 anges att planeringsramar skall föreslås på det sätt som följer avriksdagens tidigare beslut. Utskottet konstaterar således att arbetet med planeringsramarnaavseende /79 redan har igångsatts. I propositionen 1975: 9 anfördesatt allmänna utbildningslinjer bör svara mot mera bestående behov av generellkaraktär och vara inriktade mot mer eller mindre breda yrkesområden. Huvuddelenav de existerande sammanhängande utbildningsvägarna vid olika läroanstalterför högskoleutbildning bör, framhöll vidare det dåvarande statsrådet, i dennya organisationen få karaktär av allmänna utbildningslinjer. Utskottet varense med statsrådet om att de allmänna utbildningslinjerna bör, som sker,inrättas av regeringen. har utskottet vid förnyade överväganden funnit attbeslut om vilka utbildningslinjer statliga och kommunala som skall tas upppå förteckning över allmänna sådana linjer fr. o. m. /78 bör fattasav . bestäms respektive linjes benämning och längd, dvs. detpoängtal som linjen får omfatta. I detta sammanhang föreslår utskottet att riksdagenbeslutar fastställa den förteckning över allmänna utbildningslinjer inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde, vilken som bilaga 3 är fogad tilldetta betänkande. I det följande kommer utskottet under respektive sektorsanslagatt föreslå att besluta om allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjerinom verksamhetsområde i enlighet med vad somredovisas i bilaga 4 till betänkandet.