bet · G001KU8 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om förenklade statliga blanketter m. m. I motionen 1975/76:196 av m. fl. (s)hemställs "att hos regeringen begär åtgärder för en översyn avsamtliga aktuella statliga blanketter i syfte att nå största möjliga enkelhet iutformningen och ett vardagligt uttryckssätt". Enligtmotionärerna är blanketter som regel utformade utifrån två olika mål som står ikonflikt med varandra. A ena sidan gäller det att ge - eller ta emot - enstarkt detaljerad och exakt information om olika individers förhållanden. Åandra sidan måste blanketterna vara så utformade att de är begripliga förmottagaren så att denne kan ge väsentlig information tillbaka. Det förefallermotionärerna som om kravet på precision och detaljering i allt för många falltar över kravet på begriplighet i samhällets blankettflora. Föratt reformlagstiftningens syften bättre skall nå ut till varje individ i frågaom såväl rättigheter som skyldigheter är det enligt motionärernas meningviktigt att samtliga aktuella blankettsystem i samhället överses för att nåstörsta möjliga enkelhet i utformningen. Översynen bör syfta till att endastverkligt väsentliga uppgifter tas in samt att informationen lämnas på etttydligt vardagsspråk. En sådan översyn bör göras av varje samhällelig myndighetsom i olika sammanhang ger ut blanketter till allmänheten. Imotionen 1975/76:1975 av herrar () och () hemställs "attriksdagen begär 1. att regeringen låter göra en översyn av aktuellastatliga blanketter, för att dels fö största möjliga tydlighet, dels se tillatt bara nödvändiga uppgifter begärs in, 2. att regeringen ger statliga myndigheter direktivatt datasystem som producerar meddelanden till enskilda skall utformas så attdessa meddelanden blir lätta att förstå". Motionäremaframhåller, att myndigheterna i allt större utsträckning använder sig avblanketter för att fö in uppgifter från de enskilda. Särskilt för företagen harskyldigheten att lämna uppgifter blivit en stor arbetsbörda. För småföretagarenbetyder det enligt motionärerna "många timmars nattarbete". Menockså andra enskilda tvingas fylla i en mängd formulär. Enligtmotionärema är blanketterna ofta behäftade med en rad brister såsomsvårbegriplighet, komplicerade anvisningar, begränsade möjligheter att lämnakompletterande upplysningar m. m. Motionärernaanser, att det ökande "blankettraseriet" har skapat en motvilja hosmånga människor mot att fylla i formulär. 1 1976/77. KU 1976/77:8 2 svårigheteratt samla in viktiga fakta. I fortsättningen bör man därför begränsa sig tillatt samla in väsentliga uppgifter från allmänheten. Motionärernaframhåller vidare att de meddelanden till allmänheten som direkt skrivs ut avdatorer, ofta står i särklass i fråga om obegriplighet. De består av koder somuppenbariigen är utformade för att passa bra för datorerna. Vid uppbyggandet avnya datarutiner bör enligt motionärerna den enskildes krav på begripligameddelanden från början finnas med som ett villkor. Motionerna har remitterats till statskontoret.Motionen 1975/76:1975 har - såvitt avser yrkandet 2 - också remitterats tilldatainspektionen och juslitiekanslern. Statskontoretframhåller att bland verkets uppgifter ingår att verka för rationellablanketter och dokument i statsförvaltningen. Denna verksamhet består iblankettkonstruktion, rådgivning och undervisning. åligger det i regel förvaltningsmyndighetema själva attkonstruera och fastställa de blanketter som används inom respektiveförvaltningsområde. Statskontorets uppgift är att bistå främst de civila statligamyndigheter som saknar blanketteknisk expertis med blankettkonstruktion.Statskontoret deltar också i den fortlöpande standardiseringen, som syftar tillatt underiätta arbetet för alla som använder blanketter och dokument. Somett led i statskontorets rådgivande verksamhet på blankettområdet kommer verketinom kort att publicera en handbok i blanketteknik. Denna handbok kan enligtverket ses som ett medel att snabbt och mera allmänt söka höja myndigheternaskunskapsnivå rörande blanketlekniska frågor. (Denna handbok har numerautkommit.) Statskontoretsundervisning inom dokument- och blankettekniken ingår som ett delämne i kurseri administrativ rationalisering. Det anordnas också särskilda kurser i ämnetför personal inom statsförvaltningen. Statskontoretdelar motionärernas åsikt att blanketter bör innehålla endast väsentligauppgifter och att informationen bör lämnas på ett tydligt vardagsspråk. Beträffande språket iblanketter anför statskontoret bl. a. följande: Enligt statskontorets erfarenhet är det nästanalltid möjligt att omsätta även invecklade lag- och författningsbestämmelsertill lättbegriplig och från rättslig synpunkt invändningsfri ledtext ochanvisningslext i blanketter. Detta är dock ofta en tidskrävande uppgift. Attdet, såsom motionärerna framhållit, kan visas exempel på blanketter sombrister i begriplighet, beror inte sällan på tidsbrist vid utformningen. Tidenmellan statsmakternas beslut om en reform och ikraftträdandet kan sålunda varaalltför kort för att tillgodose kraven på enkelhet, åtminstone i förstautgåvan av en blankett. KU 1916/11:8 3 Detär enligt statskontorets mening angeläget att man i sådana fall strävar efteratt i senare utgåvor förbättra blanketterna. Statskontorethar sedan ungefär en språkexpert anställd. Hananlitas av bl. a. statskonlorels blanketlekniska enhet. Erfarenheterna häravär goda. Enligt statskontorets mening är det önskvärt att ett motsvarandearrangemang åstadkoms för de statliga organ som själva utformar blanketteravsedda för allmänheten. Delta kan ske exempelvis genom att konsulteraspråkexpertis vid . Därigenom skulle man sannolikt uppnånågot av det som motionärerna önskar. Enligt statskontorets uppfattning finns det f n.inte tillräckligt många blankettexperter för att i särskild ordning och inomrimlig lid genomföra den översyn av samtliga aktuella statliga blanketter, sommotionärerna föreslår. Verket anser emellertid att myndigheterna bör görasuppmärksamma på de frågor som berörts i motionen och anbefalles att i sittlöpande arbete med revidering och nykonstruktion av blanketter se överblanketter avsedda för allmänheten. Närdet gäller frågan om att öka datorutskrifternas begriplighet föreslårstatskontoret att ovannämnda rekommendation om översyn av blanketter ochdokument avsedda för allmänheten också skall innehålla ett påpekande i dennafråga. Enligt verkets uppfattning bör då uppmärksammas att kompletteringar avdatautrustningar kan visa sig bli erforderiiga i de fall det inte är möjligtatt åstadkomma önskad lättlästhet med hjälp av befintlig utrustning. Datainspektionenerinrar i sitt remissyttrande om att registrerad enligt 10 S datalagen har rättatt på begäran fö ett meddelande om vad som finns registrerat om honom. 1förarbetena till denna bestämmelse (prop. 1973:33 s. 139) uttaladedepartementschefen att meddelandet givetvis alltid måste vara visuellt läsbartoch i övrigt utformat på ett sådant sätt att det kan förstås av denregistrerade. Datainspektionens erfarenhet är att detta krav inte alltid äruppfyllt; mera sällan utgör denna brist ett sådant integritetsintrång att skältill ingripande enligt datalagen föreligger. Datainspektionenframhåller vidare, att utformningen av datorutskrifter blivit eftersatt i dentekniska utvecklingen på dataområdet. Över huvud taget har datasystemen i mångafall inte utformats på ett så "användar-vänligt"sätt att mottagarenav utskrifter från datorer till fullo förstår innebörden av dem. Ettsteg mot mer användarvänliga system är enligt inspektionens mening alt statligamyndigheter och andra registerhål lare utformar för den enskilde merlättförståeliga meddelanden från datasystemen. Datainspektionen finner det dockinte troligt att detta kan uppnås med ett regeringscirkulär. I stället börstörre vikt läggas vid användarvänlighet under utbildningen av systemmän ochprogrammerare. EnligtJK har den kritik som riktas mot bruket av koder i datautskrifler fog för sig.JK anser dock att problemet till stor del torde vara av över- KU 1976/77:8 4 gångsnatur.Nya generationer av datorer och de starkt reducerade minneskostnaderna gör detnumera fullt möjligt att vid informationsuttag, via terminaler eller medelstutskrifter, tillämpa konventionellt språkbruk. Vid regeringssammanträde bemyndigadesföredragande statsrådet att tillkalla en arbetsgrupp för översyn avkontakterna mellan medborgare och samhällsorgan. Enligt direktiven skallarbetsgruppen pröva om förändringar kan göras i sådana bestämmelser, eller ideras tillämpning, som allmänheten upplever som onödigt komplicerade elleromotiverade. Översynsarbelet bör ha som utgångspunkt att myndigheternasviktigaste uppgift är att tjäna medborgarna och att goda kontakter mellanallmänheten och myndigheterna utgör en väsentlig förutsättning för en stabiloch livskraftig demokrati. Som grund för sitt arbete bör arbetsgruppen belysahur förvaltningens kontakter med de enskilda medborgarna är uppbyggda. Idirektiven nämns en rad frågor på detta område, som bör övervägas av arbetsgruppen.Som en fråga av stor vikt betecknas den språkliga utformningen av skrivelser,databehandlade meddelanden, blanketter etc. Enligt direktiven börarbetsgruppen överväga åtgärder i syfte att göra myndigheternas språk klartoch enkelt så att det lätt kan förstås av den enskilde. Avstatskontorets remissyttrande framgår vidare att verket i samverkan medSveriges initierat och ekonomiskt stöder enundersökning vid om läslighet och läsbarhet hos blanketter.Undersökningen beräknas vara slutförd . Tidigarebehandling av frågan om bättre offentlig svenska behandlade en motion avherrar () och () om åtgärder i syfte att förbättra det språksom används i offentliga sammanhang. uttalade i silt avriksdagen godkända belänkande (KrU 1975/76:12) att det språkvårdande arbetetborde intensifieras. Enligt utskottet borde en handbok i offentligsvenska utarbetas av . Utskottet förutsatte att ytteriigareåtgärder för en förbättring av det offentliga språket skulle övervägas av regeringen.Det borde därvid beaktas att för möjlighet att öka sinaansträngningar all göra den offentliga svenskan bättre och effektivare. I motionerna behandlas frågan om utformningen avstatliga blanketter och dataproducerade meddelanden från statliga myndigheter.Enligt båda motionerna bör samtliga statliga blanketter ses över i syfte attåstadkomma KU 1976/77:8 5 enförenkling och ett tydligare språk. I motionen 1975 krävs också att demeddelanden till allmänheten som direkt skrivs ut av datorer blirlättbe-gripligare. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om behovet av klarare utformade blanketter ochlättbegripligare datorutskrifter, inte minst med hänsyn till betydelsen av godakontakter mellan allmänheten och myndigheterna. Den avgångna regeringentillsatte en arbetsgrupp för att bl. a. överväga åtgärder i syfte attgöra myndigheternas språk i skrivelser, databehandlade meddelanden, blanketteretc. klart och enkelt. I regeringsförklaringen aviserar den nya regeringenkraftfulla insatser mot bl. a. svårbegripligt myndighetsspråk. Enligt vad utskotteterfarit övervägs f n. inom i första hand kommundepartementet på vilket sätt detfortsatta arbetet med dessa problem skall bedrivas. Regeringsbeslut i frågankan väntas . Medhänvisning till det anförda förutsätter utskottet att de frågor somaktualiseras i motionerna kommer att i hög grad beaktas av regeringen utansärskilt initiativ från . Idetta sammanhang skall slutligen framhållas att de näriiggande frågorna omföretagens uppgiftsplikt, ersättning till företag för uppgiftslämnande m. m.behandlas i finansutskottets avgivna betänkande 1976/77:3. att förklarar motionerna 1975/76:196 och1975/76:1975 besvarade med vad utskottet anfört. Närvarande:herrar (), i (s), i (m), ().Fiskesjö* (c), i (fp), (), i (s),i (s), (), (), (),(), herrar () och i * (s). * Ej närvarande vid jusieringen.