bet · G001KU6 · 1976-12-31 00:00:00 — angåendemotioner rörande en utvärdering av kommunindel-ningsreformens konsekvenser m.m. Imotionen 1975:93 av henr m. fl, (m) hemställs "att --- 11, som sin mening,gertill känna att beslutade och genomförda kommunsammanläggningarskall kunna omprövas i de fall där de uppenbart strider mot folkviljan ikommunen i fråga och där de även i övrigt medfört allvariiga och påvisbaraolägenheter". Imotionen anförs att de lokalpolitiska enheternas storlek måste anpassas tillde uppgifter kommunerna anförtros. En långt driven centralisering av denkommunala administrationen motverkar enligt motionärerna viktiga insyns- ochinflytandefrågor. Å andra sidan bör enheterna inte göras så små eller iskattekraft så olika att en önskvärd likvärdighet i ärendebehandling inte blirmöjlig. Motionärerna anser att den nu slutförda kommunindelningsreformen ivissa fall har gått för långt och genomförts mot en direkt uttalad folkmening.Enligt motionen bör en indelningsjustering kunna komma till stånd i sådana falldär det föreligger ett utbrett missnöje med den genomförda sammanläggningenliksom där klara funktionsproblem kan påvisas, I motionen 1975:676 av () hemställs"1. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgiftatt utarbeta olika modeller för övergång till skilda valdagar för riksdagsvaloch kommunalval, eller lämnardetta uppdrag till redan tillsatt utredning." Imotionen anförs att den gemensamma valdagen för riks- och kommunalval är etthot mot en vital demokrati. Den leder lill att de lokala frågorna intefår en chans att göra sig gällande inför det massiva utbudet av rikspolitiskdebatt och propaganda. Enligt motionären kan olika konstruktioner för skildavaldagar tänkas. En lösning vore att indela landet i tre sammanhänganderegioner med kommunala val var sitt år. Den utredning som bör tillsättas börsnarast möjligt utarbeta olika modeller som förs ut till allmän diskussion. I motionen 1975:997 av m. fl. (c)hemställs "att beslutar att hos regeringen begära attutredningen om den kommunala demokratin genom tilläggsdirektiv får i uppdragatt utvärdera storkommunreformens konsekvenser för den kommunala demokratin ochför folkslyrelsen". I motiveringen anförs attden nu genomförda kommunindelningsre- I 1976/77. KU 1976/77:6 2 formenenbart byggde på en näringsgeografisk utredning och att man därmed förbisågreformens inverkan på den kommunala demokratin. Reformen har enligtmotionärerna medfört en vidgad klyfta mellan väljare och valda. Enligt vissabedömningar har indelningsförändringarna i det stora hela inte heller gett deväntade ekonomisk-administrativa fördelarna för kommunerna. Med hänsyn bi. a.härtill anser motionärerna att en utredning bör göras för att från denkommunala demokratins synvinkel ge en helhetsbedömning avkommunindelningsreformens konsekvenser. Om en sådan utredning visaratt denkommunala demokratins krav inte tillfredsställande kan tillgodoses mednuvarande indelning, måste enligt motionen en ändring ske, så att nödvändigaförutsättningar skapas för medborgaraktivitet och lokal förankring avdemokratin. Det kan t. ex. bli nödvändigt alt av befolkningsmässigt ochgeografiskt stora kommuner skapa mindre och bättre fungerande lokala enheter. I motionen 1975/76:914 av herrar Schött (m) ochWinberg(m) hemställs "att hos regeringen begär tilläggsdirektivför utredningen om den kommunala demokratin beträffande den gemensammavaldagens konsekvenser för den kommunala demokratin". Imotiveringen anförs att den fr. o. m. val tillämpade gemensammavaldagen liksom de i jämförelse med tidigare förkortade mandatperioderna letttill svårigheter för den kommunala demokratin. Enligt motionärerna tydererfarenheterna års val på att det främst är detrikspolitiska materialet, de rikspolitiska frågorna och partiledarna somfångat allmänhetens och massmedias intresse och att väljarnas valhandlingfrämst haft rikspolitiska utgångspunkter. Motionärerna föreslår att en inträngandeanalys av de problem som sammanhänger med den gemensamma valdagen inledsomedelbart val och presenteras så att ev.aktualiserade ändringar kan verkställas . I motionen 1975/76:1980 av m. fi. (m)hemställs "att -- 8. uttalar att beslutade och genomförda kommunsam manläggningar skall kunna omprövas i de fall där de uppenbart strider mot folkviljan i kommunen i fråga och där de även i övrigt medfört allvariiga och påvisbara olägenheter". Motionensyrkande motiveras i motionen 1975/76:1979 av m. n. (m).Motiveringen är i allt väsentligt densamma som i motionen 1975:93 ovan. KU 1976/77:6 3 Landets indelning i kommuner har underefterkrigstiden reformerats i två olika etapper. Motiven har bl. a. varit attskapa en kommunstruktur med ett visst minimum i fråga om befolkning ochekonomisk bärkraft. Storkommunreformen1952 innebar att antalet landskommuner minskade från 2 281 till 816.Medelfolkmängden i landskommunerna steg från omkring 1 500 till drygt 4 000.Skatteunderiaget - beräknat enligt taxering - ökade från i genomsnitt 25 000 till 67 000skattekronor. Kommunindelningsreformen 1962-den s. k. kommunblocksreformen - berörde alla typer avkommuner. Den utgick bl. a. från näringsgeo grafiska grunder. En ny kommuntyp skapades där tätorter och landsbygd sammanlades. Det innebar att någon normalstorlek inte fastställdes. En minimigräns vid en beräknad folkmängd 1975 på 8 000 invånare upp ställdes emellertid som riktmärke. I undantagsfall godtogs ett lägre be folkningstal. Antalet kommuner uppgår till 278. Kommunblocksreformenbyggde på ett principbetänkande från en statlig utredning -indelningssakkunniga. Denna utredning föreslog i sitt betänkande"Principer för en ny kommunindelning (SOU 1961:9) att landet skulleindelas i ett antal s. k, kommunblock. Denna indelning skulle sedan varavägledande vid den sammanläggning av kommuner som successivt kunde visa sigvara nödvändig. Utredningens förslag lades till grund för en proposition(1961:180) vilken godkändes av (KU 1962:1, rskr 64). Därefterindelades landet i 245 kommunblock. 37 kommuner berördes ejav indelningen. Vid1962 års riksdagsbeslut förutsattes att kommunerna själva inom respektivekommunblock skulle besluta om sammanläggning i den takt de ansåg lämplig. Vid1969 års riksdag föreslog emellertid Kungl. Maj;t (prop. 1969:103) efter engenomförd inventering av dittills genomförda sammanläggningar att återståendekommunblock skulle ombildas till nya kommuner från resp. 1januari 1974. tillstyrkte propositionens förslag (KU1969:24). I en reservation (fp, m. c) hemställdes att skulle avslåpropositionen. Reservanterna anförde att indelningsreformen ävenfortsättningsvis skulle ske i den takt kommunerna själva beslutade om,beslöt i enlighet med utskottets förslag. Delvismot bakgrund av den beslutade kommunindelningsreformen tillkallades under 1970utredningen om den kommunala demokratin med huvuduppgift att undersökamöjligheterna till ett vidgat och fördjupat medborgeriigt engagemang i denkommunala verksamheten. Utredningen lade fram sitt huvudbetänkande"demokrati" (SOU 1975:41). Utredningens förslag har lagtstill grund för propositionen 1975/76:187 "demokrati, nykommunallag m. m". KU 1976/77:6 4 tionsutskottetkommer att behandla propositionen under innevarande . Olikaförslag att förstärka den kommunala demokratin har behandlats av åriigensedan 1970 (KU 1970:29, KU 1971:20-21, 23-24, KU 1972:9-10, KU 1973:7, KU1974:30, KU 1975:7). Vid riksdag hemställdes i motionen 1974:930 avherr Nisser m. fl. (m) att hos Kungl. Maj:t skulle begära enutredning av kommunsammanläggningarnas effekt och konsekvenser.Konstitutionsutskottet avstyrkte motionen med hänvisning till det utrednings-och forskningsarbete som bedrevs inom utredningen om den kommunala demokratinsamt vid den statsvetenskapliga kommunalforskningsgruppen. Enligt utskottetborde resultaten av detta arbete avvaktas innan ytterligare utredning avindelningsreformens konsekvenser övervägdes. Det valtekniska sambandet mellan riksdagsvalen ochde kommunala valen tillkom i samband med den partiella författningsreformen1968. Det tidigare valtekniska sambandet mellan valen till första kammaren ochkommunalvalen ersattes då av en gemensam valdag för valen till ,kommunfullmäktige samt landstingen. Vid behandlingen av propositionen medförslag till författningsreform (1968:27) anförde idenna fråga bl. Utskottet skall inte här ingå på den debatt somlett fram till förslaget om gemensam valdag eller som förts kring detta.Utskottet godtar förslaget som en kompromisslösning vilken är nödvändig föratt en en-kammarreform nu skall kunna beslutas. Detsamma gäller mandatperiodernasförkortning till . Oavsettde skiftande bedömningar som anlagts i övrigt har enighet rått inom utskottetkring flera aspekter på de nu aktuella frågorna. Sålunda har det framstått somen bestämd fördel med den föreslagna ordningen, att någon oklarhet inte vidarekommer att råda om vilken rikspolitisk betydelse de kommunala valen börtillmätas, vilket kan bli förhållandet med nuvarande system. Det står ocksåklart att man med en gemensam valdag undgår de risker för minskat valdeltagandesom kan vara förenade med kommunala val utan direkt rikspolitisk effekt, riskervilkas storlek i och för sig gjorts till föremål för olika bedömningar. Enighetråder emellertid å andra sidan också om alt en samordning av riksdagsvalen ochde kommunala valen föranleder vissa farhågor för att de kommunala frågornaskall komma mera i bakgrunden för intresset än med nuvarande system och att ensådan konsekvens skulle vara till nackdel för den kommunala demokratin. Sedanden gemensamma valdagen accepterats har utskottet funnit sig böra ägna särskilduppmärksamhet åt sistnämnda problem, reformens möjliga återverkningar på denkommunala demokratin. KU 1976/77:6 5 Utskottet förordade att en arbetsgrupp medföreträdare för de stora politiska partierna och för de kommunala förbundenskulle tillsättas med uppgift att kartlägga arbetsuppgifterna och dra uppriktlinjer för en samlad översyn av den kommunala demokratin. Reservationi fråga om författningsförslagets huvudprinciper, bl. a. beträffande dengemensamma valdagen, avgavs av en ledamot (c) som dock anslöt sig tillförslaget att en arbetsgrupp rörande den kommunala demokratin skulletillsättas. Vid1971 års riksdag togs frågan om en utvärdering av den gemensamma valdagen uppi två motioner (fp, c). (KU 1971:65) avstyrktemotionerna med hänvisning till arbetet inom utredningen om den kommunalademokratin samt till kommunalforskningsgruppens studier av val. I enreservation (fp) hemställdes att hos Kungl. Maj:t skulle hemställa omåtgärder för att ersätta den gemensamma valdagen i syfte att fördjupa denkommunala demokratin. Förslag skulle enligt reservanterna läggas fram i godtid före nästa val. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Vid1972 års riksdag hemställdes i en motion (c) att hos Kungl. Maj:tskulle hemställa om åtgärder för undersökningar av valrörelse närmasti syfte att belysa den gemensamma valdagens konsekvenser för den kommunalavalrörelsen. (KU 1972:47) avstyrkte motionen medmotiveringen att endast undantagsvis bör ta initiativ tillvetenskapliga undersökningar. Utskottet anförde vidare att frågan föll inomramen för det uppdrag som getts åt utredningen om den kommunala demokratin, reservation (c, fp, m) yrkades att skulle bifalla motionen.Reservanterna motiverade sitt ställningstagande med att några undersökningarav det slag som begärdes i motionen inte planerades inom den statsvetenskapligakommunalforskningsgruppen och att det var angeläget med en sådan undersökningsom underlag för den fortsatta debatten om den gemensamma valdagen. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Fråganom en vetenskaplig undersökning av valrörelse aktualiserades vid 1973års riksdag i två motioner (c, fp). (KU 1973:14), somvar enigt, avstyrkte motionerna med hänvisning till att utredningen om denkommunala demokratin beslutat att i samarbete med olika forskare genomförastudier av partiernas valförberedelser och nomineringsarbete i samband med 1973års valrörelse, I undersökningarna skulle också komma att uppmärksammas vilketutrymme de kommunala frågorna fick i valdebatten samt i vilken utsträckningväljarna uppmärksammade dessa. Ensärskild utvärdering av den gemensamma valdagen krävdes vid riksdag isamband med motionsyrkanden (c, fp) rörande den kommunala demokratin.Konstitutionsutskottet (KU 1974:30) avstyrkte KU 1976/77:6 6 ävendetta år motionerna under hänvisning till arbetet inom utredningen om denkommunala demokratin. Utskottet anförde att de förslag som i olika sammanhangframförts för att stärka och vitalisera demokratin i kommunerna bör övervägas iett sammanhang. Utredningenom den kommunala demokratin Utredningen om den kommunala demokratin tillsattesunder 1970. Utredningens uppgift var att göra en översyn av den kommunala demokratin.I direktiven framhölls att den djupgående omvandling som kommunerna varitföremål för motiverar en översyn av formerna för medborgarinflytandet över denkommunala verksamheten. Även införandet av en gemensam valdag för de kommunalavalen och riksdagsvalet ger enligt direktiven anledning till överväganden idetta sammanhang. Utredningenhar avslutat huvuddelen av sitt arbete. Resultaten har successivt redovisats iett antal diskussionspromemorior och delbetän-kanden. Huvudbetänkandet"demokrati" (SOU 1975:41) publicerades , Dettabetänkande har tillsammans med kommunallagsutredningens betänkande"Enhetlig kommunallag" (SOU 1974:99) lagts till grund förpropositionen 1975:187 "demokrati, ny kommunallag m, m. ".Propositionen kommer att behandlas av under innevaranderiksmöte. Kommunindelningsreformens konsekvenser i förstahand för den kommunala demokratin var en huvudfrågeställning för detstatsvetenskapliga forskningsprogram som med stöd av jubileumsfondstartade . Den sammanfattande rubriken för forskningsprogrammet varkommunal självstyrelse-kommunal indelning. Arbetet bestod till stor del ijämförande studier i kommuner av olika storlek och urbaniseringsgrad underåren 1966-1970. Forskningsarbetet har redovisats i 36 licentiat- ellerdoktorsavhandlingar och i fem volymer i skriftserien . Huvuddelen av dessa rapporter redovisas i en bilaga tillkonstitutionsutskottets betänkande KU 1974:30. I betänkandet "och information" (SOU 1975:46) redovisas en kortfattadsammanfattning av undersökningarna rörande den kommunala demokratin i olikaslags kommuner. Forskningsarbetet är i allt väsentligt avslutat. Ytteriigareett par rapporter, bl. a. rörande kommunernas och medborgarnas inställningtill själva indelningsreformen, är under utarbetande. KU 1976/77:6 7 De frågor som tas upp i förevarande motioner avsertvå i huvudsak genomförda reformer av stor betydelse för denkommunala självstyrelsen - den gemensamma valdagen och kommunindelningsreformen.I motionerna begärs att skall hemställa hos regeringen att dessareformers konsekvenser för den kommunala demokratin blir föremål för enutvärdering. mening är det väsentligt att konsekvenserna av dessa reformer blirutredda så snart tillräckligt erfarenhetsmaterial föreligger. Iregeringsdeklarationen aviseras också en utvärdering av kommunindelningsreformen.Undersökningar av det slag som åsyftas i motionerna torde med hänsyn till detanförda komma till stånd även utan ett särskilt uttalande från . att förklarar motionerna 1975:93 yrkandet11, 1975:676 yrkandet 1,1975:997,1975/76:914 samt 1975/76:1980 yrkandet 8besvarade med vad utskottet anfört. Närvarande:herrar (), i (m). Fiskesjö (c), (), Karisson iMalung (s), i (s), (), (), herrEliasson (c), (), fröken (), (), herrarTarschys (fp), () och i (s). av herrar ,Karisson i , i , , , i (alla s). Enligt vår mening saknas för närvarandetillräckligt erfarenhetsunderiag för en utvärdering av den gemensamma valdagensoch kommunindelningsreformens konsekvenser för den kommunala demokratin. Närdet gäller kommunindelningsreformen är svårigheterna att göra en meningsfullutvärdering av två skäl särskilt stora. Indelningsreformen genomfördes för attge kommunerna sådana ekonomiska och andra resurser som är nödvändiga för att depå ett tillfredsställande sätt skall kunna ansvara för de uppgifter som åvilarkommunerna i dagens och morgondagens samhälle. Om indelningsreformen integenomförts hade andra förändringar, t. ex.kompetensöverflyttningar från kommunerna lill statliga eller landstingskommunalaorgan, sannolikt varit nödvändiga. Vid en utvärdering av reformens konsekvenseri olika avseenden måste naturiigtvis hänsyn tas lill vilka effekter sådana alternativa förändringar skulle ha fött för denkommunala demokratin. Att detta ären ytterst svår uppgift är uppenbart. Kommunindelningsreformen har följts upp med ett omfattande utredningsarbete rörande formerna förmedborgarinflytandet över den kommunala verksamheten.Utredningen om den kommunala demokratin har föreslagit ett flertal åtgärder förall bl. a. underlätta de förtroendevaldas arbete och för att stärkakontakten mellan förtroendemän och övrigamedborgare. Enligt vår mening är indelningsreformen inte slutligt genomförd förrän dessa förändringar ärbeslutade och genomförda i praktiken. Del är därför förtidigt att bedöma konsekvenserna för den kommunala demokratin av de genomförda reformerna.