bet · G001AU21 · 1976-12-31 00:00:00 — En första förutsättning för att beredskapsarbeteskall komma till stånd är att det på orten finns behov att sysselsättaarbetslösa samt att arbetena lämpar sig för de aktuella arbetssökandena'medhänsyn till deras yrkeserfarenhet och andra förutsättningar. Vid val mellanlämpUga objekt måste också beaktas vilket av objekten som från angivnautgångspunkt ger den bästa sysselsättningseffekten. Om uppkommandesysselsättningsbehov bör tillgodoses på det sätt som föreslagits i moiionernafår sålunda prövas i varje särskilt fall med hänsynstagande lill nu angivnaprinciper. Med det anförda har utskottet besvarat de aktuella motionerna, sominte bör föranleda någon åtgärd. Behovet av industribeställningar under budgetåret1977/78 kan enligt vad som sägs i budgetpropositionen inte bedömas f. n. Ettoförändrat belopp om 10 milj. kr. tas upp för ändamålet. Utskottet kan anslutasig till beräkningen men vill i likhet med föredraganden framhålla att behovetav ytterligare insatser får liksom tidigare bedömas med hänsyn till situationenpå arbetsmarknaden under del kommande budgetåret. Demedel som anvisas till industribeslällningar får användas av AMS för att läggaut industribeställningar till företag som varslat om nedläggning eller störredriftinskränkningar för att ge arbetsförmedlingen rådrum att ordnanyanställningar (s. k. rådrumsbeställningar). Föreskrifter om denna typ avbeställningar ges i regleringsbrev. Vid sidan härav kan till industrier ochföretag som driver induslriliknande verksamhet utgå statsbidrag tilllönekostnaderna, om förelaget försätts i konkurs eller AU 1976/77: 21 44 trätti likvidation och rådrum behövs för överväganden om fortsatt drift elleromplacering av de anställda. Bestämmelser härom meddelas i kungörelsen (1972:302) om statsbidrag till nedläggningshotade företag. Uppkommandebidragskostnader bestrids av medel till beredskapsarbeten. Imotionen 543 av m. fl. (s) anses att ovan redovisade åtgärder föratt uppskjuta planerade driftnedläggningar borde utnyttjas mer i rådandesituation med omfattande varsel om driflinskränkningar inom industrin för attminska belastningen på andra arbetsmarknadspolitiska medel. Det yrkas attregeringen skall lägga fram förslag till ett effektivare system för att undvikaföretagsnedläggningar i svåra arbetsmarknadssituationer. Särskildainsatser i form av statliga industribeställningar och bidrag till kommunalaindustribeställningar har tillgriphs i stor omfattning redan tidigare för attstödja sysselsättningen. Under innevarande budgetår lämnas bidrag lillkommunala beställningar för sammanlagt 300 milj. kr., och statligaindustribeställningar läggs ut för 200 milj. kr. Kungörelsen om statsbidragtill nedläggningshotade företag har setts över av en arbetsgrupp inomkanslihuset i samband med övervägandena om särskilt avvecklingsstöd för teko-och skoindustrin (DsA 1977: 1). Därutöver kan hänvisas till regeringens idagarna aviserade förslag om dels allmänt industri- ochsysselsättningsstimulerande åtgärder, dels särskilda insatser förtekoindustrin. Syftet med motionsyrkandet får med hänsyn till det anförda ansestillgodosett, och motionsförslagel bör därför inte föranleda någon åtgärd. Under förevarande delprogram föreslås enmedelsuppräkning från 25 till 40 milj. kr. Utskottet biträder förslaget ochlämnar vad som i övrigt anförts under denna punkt utan erinran. Det totala medelsbehovet under anslaget uppgår till1 . Utskottet har tillstyrkt medelsanvisningen under de fyradelprogrammen. bör alltså bevilja det begärda anslaget. Liksomtidigare år begärs i propositionen bemyndigande för regeringen att medge attAMS på vissa villkor får avskriva vissa lånefordringar inomarbetsmarknadsverket. Utskottet tillstyrker att det begärda bemyndigandetlämnas. Från anslaget bestrids utgifterna för det iprogrammet Sysselsättningsskapande åtgärder ingående delprogrammet Stöd tilllageruppbyggnad. Regeringenhar under punkten B 4 (s. 126128) föreslagit alt skall AU 1976/77: 21 1. bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer alt i enlighet med vad föredraganden anfört i budgetpropositionen förlängagiltighetstiden för statliga garantier för lageruppbyggnadslån, 2. till Stöd till lageruppbyggnad för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Sombakgrund till det begärda anslaget lämnas i budgetpropositionen en utförligredovisning för utnyttjandet av lagerstödet sedan det infördes på nytt år1975. Utskottet biträder propositionens medelsberäkning. Påhösten 1975 kompletterades lagerstödet med möjhghet till statlig garanti förbanklån som företagen tar upp för att vid sidan av förskott på det statligabidraget finansiera sin lageruppbyggnad. I enlighet med beslut (InU1975/76: 23) gäller garantin för belopp som enligt låneavtal förfaller tillbetalning före . Utskottet tillstyrker att regeringen får deti propositionen begärda bemyndigandet att förlänga statliga garantier som gårut till . 1975/76Utgift 347 891 000 1976/77 Anslag 870 400 000 1977/78 Förslag 761 550 000 Från anslaget bestrids utgifterna för programmetKontant stöd vid arbetslöshet. Indelningen i delprogram framgår av följandesammanställning. 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Beräknad ändring Omslällningsbidrag Kontant arbetsmarknadsstöd Förvaltningskostnader -17] 400 000 - 10 000 000 + 732 000 -180 668 000 -110 900 000 - 10 000 000 + 11 500 000 + 550 000 -108 850 000 Regeringen har under punkten B 5 (s. 129131)föreslagit att till Kontant stöd vid arbetslöshet för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Utgifternaunder anslaget styrs framför allt av det genomsnittliga antalet ersättningsdagarper medlem i arbetslöshetskassorna. Detta antal uppskattas ibudgetpropositionen till 4,0. På grundval härav beräknas i propositionenmedelsbehovet till . Häri ingår 15 milj. kr. till särskilt stödtill vissa arbetslöshetskassor. Genom beslut av riksdageni höstas infördes i arbetslöshetsförsäkring- AU 1976/77: 21 46 entre nya dagpenningklasser om 140, 150 och . som den tidigare lägstadagpenningklassen om . Vidare förbättrades det statliga stödettill kassorna beträffande det s. k. progressivbidraget. Reformerna gäller frånden . Ävendet kontanta arbetsmarknadsstödet för icke försäkrade (KAS) höjdes i höstasfrån 45 till . per hel ersättningsdag med tillämpning från den 1 januari1977. Som en konsekvens av höjningen av KAS har också det statligagrundbidraget till arbetslöshetskassorna höjts i motsvarande mån från sammalidpunkt. Itvå motioner föreslås ytterligare höjningar av KAS. m. fl. (s)föreslår i molionen 543 en höjning till . från underåberopande av att stödet måste fortlöpande anpassas till förändringarna ipris- och slandardutvecklingen. I motionen 1280 av m. fl. (vpk)yrkas att KAS höjs till . från med hänsyn till bl. a.prishöjningar på framför allt nödvändighetsvaror och den låga nivå på stödetsom gällt alltsedan starten. Ibåda motionerna tar man hänsyn till de kosinadsmässiga konsekvenserna. Deinnebär å ena sidan viss minskning av det sammanlagda medelsbehovet underförevarande anslag och å andra sidan ökad belastning på den av arbetsgivarnafinansierade arbelslöshelsfonden, från vilken betalas två tredjedelar av grundbidragettill kassorna och samma andel av KAS. Den ökade belastning på fonden somuppstår genom förslaget i socialdemokraternas motion bör enligt motionärernakunna rymmas inom ramen för fondens resurser. Vpk förutsätter för sin del attregeringen före nästa årsskifte lägger fram förslag om avgiftshöjningvid behov av inkomstförstärkning till fonden. Debåda motionerna tar också upp den koppling som råder mellan KAS ochutbildningsbidraget till ungdomar och som innebär att utbildningsbidragetskall vara . högre än KAS-stödet. I motionen 543 hänvisas lill att dennakonsekvens har beaktats genom den i samma motion begärda höjningen av anslagetBidrag till arbetsmarknadsutbildning med 80 milj. kr. I motionen av m. fl. påpekas att frågan omutbildningsbidragels storlek tagits upp i en särskild vpk-motion. Utskottethänvisar till den gjorda höjningen av KAS och avstyrker de bådamotionerna. Propositionensmedelsberäkning föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Med hänsynhärtill och till ovan redovisade ställningstaganden till de behandlademotionerna bör anslaget föras upp med begärt belopp. Från anslaget bestrids arbetsmarknadsverketsutgifter för anskaffning av utrustning, vars anskaffningsvärde överstiger . AU 1976/77: 21 Annan utrustning anskaffas med anlitande av resp.programanslag. Regeringenhar under punkten B 7 (s. 134137) föreslagit att tillArbetsmarknadsverket: Anskaffning av utrustning för /78 anvisaett reservationsanslag av . Utskottethar ingen invändning mot medelsberäkningen för nästa budgetår. Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förprogrammet Förvaltning av utrustning, vilket utgör ett serviceprogram förförsörjning av övriga program med mer kapitalkrävande utrustning. Sådanutrustning får hyras ut inom eller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyranskall beräknas så, att samtliga uppkommande kostnader täcks. Programmet bestårav delprogrammen Förläggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m. m. Regeringenhar under punkten B 8 (s. 137139) föreslagit att tillArbetsmarknadsverket: Förvaltning av utrustning för /78 anvisaett reservationsanslag av . Utskottet har ingenerinran mot propositionens förslag. Från anslaget bestrids utgifterna för programmenRehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade och Sysselsättningsskapandeåtgärder för svårplacerade. Indelningen i delprogram framgår av följande sammanställningöver propositionens medelsberäkning. och stödåtgärder för svår- skapande åtgärder för svår- 1 083 000 000 + 177 000 000 + 132 000 000 AU 1976/77: 21 48 Regeringen har under punkten C 5 (s. 160173)föreslagit att 1. godkänna i budgetpropositionen förordade ändringarav grunderna för bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade, att tillämpasfr. o. m. , 2. bemyndiga regeringen att besluta om ram för bidragtill anordnande av verkstäder inom arbetsvärden under /78, 3. till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning /78 anvisa ett reservationsanslag av 1 . Rehabiliterifigs-och stödåtgärder för svårplacerade Statsbidragskostnaderna för arbetsprövning ocharbetsträning beräknas öka med 15,8 milj. kr. på grund av höjda eleversättningar.Verksamheten behandlas i belänkandet Yrkesinriktad rehabilitering (SOU 1976:38). DelprogrammetUtbildning av svårplacerade omfattar dels anpassningskurser vid AMU-centra försynskadade, rörelsehindrade m. fl. handikappade, dels introduktionsutbildningav anställda i skyddad verksamhet. Fr. o. m. innevarande budgetår betalashärifrån även bidrag till företag vid utbildning av handikappade. Dessabidragskostnader har tidigare bestritts av medel från anslaget Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning. Detnämnda bidraget till utbildning i företag av handikappade utgår med . pertimme med möjlighet att i enstaka fall jämkabidragsbeloppet uppåt för person med särskilt svårt handikapp. Socialdemokraternayrkar i motionen 543 att bidraget höjs till . AMShar i anslagsframställningen anmält sin avsikt att vid utbildning för svårtarbetshandikappade medge att bidragsbeloppet höjs avden totala lönekostnaden för den handikappade. Som framgår av vad ovan sagtshar AMS tillagts befogenhet att företa jämkning i enstaka fall. Redanhärigenom är motionsyrkandet i viss mån tillgodosett. Sedan AMS avgav sinanslagsframställning har fattat beslut om väsentligt förbättradebidrag till halvskyddad sysselsättning av handikappade, innebärande bidrag till den totala lönekostnaden under helt år och fortsatta bidragföljande år (se vidare framställningen i det följande). Med hänsyn härtill kandet ifrågasättas om det aktuella bidraget till utbildning i företag avhandikappade längre fyller någon funktion, och utskottet avstyrker medhänvisning lill det anförda yrkandet i motionen 543. Anpassningskurserför synskadade bedrivs bl. a. vid i . Efter särskildutredning om verksamheten vid skolan beslöt AMS att uppdra åt SÖ attomlokalisera verksamheten till . Detta beslut kritiseras av herrJohansson i m. fl. (s) i AU 1976/77: 21 49 Det framhålls alt undervisningen av synskadade har en lång tradition iKristinehamn, att möjligheterna till optisk rehabilitering för skolans eleverinom kort kommer atl finnas samt att hänsyn måste tas till av statsmakternafastlagda regionalpolitiska målsättningar. Om anpassningsundervisningen likvälläggs ned, anförs av samma motionärer i en annan motion, 895, att man bordeutnyttja den erfarenhet som finns inom Landaskolan och industrierna i Kristinehamnav arbetet med synskadade. Delta skulle ske genom ett speciellt projekt somsyftar till att ta fram verktyg oeh andra hjälpmedel för synskadadearbetstagare, anställda inom bl. a. verkstadsindustrin. Länsstyrelseni har med stöd av 38 § länsslyrelsein-slruktionen påkallat attregeringen omprövar AMS beslut att lägga ned verksamheten vid underåberopande av att finner beslutet strida mot de regionalpolitiskamålen för länet. Remissyttrandenöver framställning till regeringen har avgivits avKristinehamns kommun. (SRF, tidigare De blindasförening), AMS och SÖ. Framställningen biträds av kommunen, medan övrigaremissinstanser vidhåller att det med tanke på de synskadades behov är önskvärtatt den i nuvarande form bedrivna anpassningsundervisningen flyttas över tillGöteborg. SRF pekar bl. a. på alt förläggning till ger bättremöjligheter till elevrekrytering, bättre förutsättning för differentieratyrkesval och möjlighet till rehabilitering av synskadade som också har andrahandikapp. Både SRF oeh AMS framhåller att del är angeläget att tatill vara det positiva intresse för synskadade som visats i . AMShar också förståelse för de av framförda regionalpolitiskasynpunkterna. AMS avser därför att, i samråd med SÖ, verka för att andrautbildningsresurser förläggs till som ersättning för en flyttningav Landaskolan. Fråganom den fortsatta verksamheten vid prövas alltså f. n. avregeringen. Utskottet utgår från att de av AMS framförda synpunkterna därvidtillmäts stor belydelse. Med hänvisning härtill och till vad i övrigtredovisats finns inle skäl för alt föreslå någon åtgärd med anledningav motionerna 895 oeh 896. ITorpshammar i finns ett rygginstitut, drivet av enstiftelse med bl. a. AMS som intressent. Institutet bedriver yrkesinriktadrehabilitering av yrkesverksamma personer med ryggbesvär. Remit-tering till institutetsker via länsarbetsnämnderna. Under åberopande av goda erfarenheter avverksamheten men att väntetiden vid institutet är lång yrkas i motionen 901 avherr i m. fl. (s) att ytterligare ett institut inrättas ochatt det lokaliseras till , där antalet ryggskadade personer enligtmotionen är avsevärt högre än i riket i övrigt. 4 1976/77. AU1976/77: 21 50 medel för en vetenskaplig uppföljning av den vidrygginstitutet i bedrivna verksamheten. a. skall effekternafrån arbelsmark-nadssynpunkt utvärderas. Arbetet väntas bli slutfört undersenare delen av . Vid ställningstagande till utredningsresultatet ochdet förslag som detta kan föranleda utgår utskottet från att motionärernas uppslagkommer att aktualiseras. Med det anförda har utskottet besvarat molionen, sominte synes behöva föranleda någon åtgärd. I sammanhanget tar utskottet upp motionen 222 av herrBörjesson i (c) och (). Det yrkas att skallbesluta om lagfäst rätt för hörselskadad till undervisning i teckenspråk m. m.på betald arbetstid. Motionärerna anser att döva och gravt hörselskadade bör hasamma ratt och samma möjligheter att lära sig teckenspråk och läppavläsning sominvandrare har beträffande svenskundervisning. Utskottet har förståelse för syftet med motionen. Det böremellertid tillgodoses på annat sätt än motionärerna föreslagit. Utskottethänvisar till att regeringen i den avgivna propositionen 87 om dehandikappades kulturella verksamhet bl. a. föreslagit ökadteckenspråksuri-dervisning och utbildning av tolkar för döva. På grund av detanförda avstyrker utskottet motionen. Kostnaderna under /78 för delprogrammetUtbildning av svårplacerade beräknas i budgetpropositionen till 86 (+ 12) milj.kr. Utskottet lämnar beräkningen utan erinran. Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade I budgetpropositionen föreslåsbeträffande stödet till motorfordon för handikappade att maximibidraget höjsfrån 20 000 till . och att inkomstgränsen för helt bidrag höjs . Utskottet tillstyrker förslagen. I motionen 900 av i (s) begärsen skyndsam utredning om effektivare bidragsgivning när det gällerhandikappbilar. Motionären anser att stödet till handikappfordon behöverförbättras väsentligt i olika avseenden. I förra årets budgetproposition redovisades en påriksdagens begäran (InU 1975: 3 s. 3536) gjord översyn av reglerna för bidragoch lån till handikappfordon. Som resultat av översynen genomfördes på förslagav den dåvarande regeringen inte obetydliga förenklingar av bidragssystemetoch totalt sett en avsevärd förbättring av stödet till handikappadefordonsförare. Utskottet vill stryka under atl bidragen i princip fortlöpandebör anpassas till förändringar i pris- och lönenivån och att dessutomkvalitativa förbättringar bör eftersträvas. Med hänsyn härtill och till denrevision av bidragsreglerna som genomfördes avstyrker utskottetutredningsyrkandet. För arkivarbete beräknas ett belopp av 599,5 (+ 37,0)milj. kr. för sysselsättning av ca 15 000 personer. Antalet personliga tjänsterför arkivarbetare skall ökas från 450 till 650. AU1976/77: 21 51 Som tidigare nämnts reformeradesstödet till halvskyddad sysselsättning genom beslut av . Detnya systemet gäller från och innebär alt bidrag utgår underförsta året av den totala lönekostnaden, med 50procent och under tredje och fjärde åren . före utgångenav det fjärde året skall prövas om bidrag skall utgå även i fortsättningen.Liksom tidigare finns möjlighet atl överföra redan anställd till halvskyddadsysselsättning. Bidrag utgår i så fall av den totalalönekostnaden. Med hänsyn till de nya bidragsvillkoren beräknas ibudgetpropositionen medelsbehovet för halvskyddad sysselsättning öka med 60milj. till 230 milj. kr. Beloppet anses medge en ökning av antalet belagdaplatser från ca 10 000 till 14 00015 000. med ovannämnda bidragsreform infördes på försöken särskild form av halvskyddad sysselsättning för ungdomar medsvåra fysiska handikapp. Statsbidrag skall i detta fall kunna utgå med 90procent och under de följande tre åren.Därefter skall kunna ges bidrag med antingen . I motionen 413 av fröken m. fl. (s) begärs atlförsöksverksamheten skall utvidgas att omfatta även ungdomar med svårapsykiska eller sociala handikapp. Även för de senare grupperna av ungdom är detenligt motionärerna oerhört väsentligt att alla möjligheter till sysselsättningprövas. Det kan inte heller, hävdas det vidare, vara förenat med några störrepraktiska svårigheter att föra in dessa grupper i den särskildaförsöksverksamheten. Den avgränsning av försöksverksamheten som gjorts tillungdomar med svåra fysiska handikapp överensstämmer med det förslag som ladesfram i propositionen 1975/76:211 om samordnad sysselsättnings- ochregionalpolitik och som godtogs av ett enhälligt utskott. Det gäller ett flerårigtförsök som skall göras inom ramen för ett till 10 milj. kr. begränsat belopp.Det bör framhållas att de av motionärerna berörda grupperna givetvis omfattasav det ovan redovisade ordinarie stödet till halvskyddad sysselsättning. Denaktuella försöksverksamheten avser att utröna om man med kraftigt förstärktabidragsinsatser kan nå påvisbara effekter i sysselsätlningshänseende för enbegränsad grupp särskilt svårt handikappade. Motionärernas förslag är behäftat med gränsdragningsproblem,men utskottet har för sin del inte något att erinra mot att regeringen inomramen för pågående försök utvidgar verksamheten lill alt avse även psykiskt ochsocialt handikappade ungdomar. Vad utskottet anfört i anslutning till motionenbör regeringen underrättas om. I anslutning härtill tar utskottet upp två motioner sombehandlar till-lämpningen av främjandelagen (lagen om vissaanställningsfrämjande åtgärder). AU 1976/77: 21 52 Främjandelagen ger länsarbetsnämnd befogenhet attta upp överläggningar med företag som enligt nämndens mening inte beaktatstatsmakternas intentioner att ge sysselsättning åt handikappade och äldre. Omföretaget inte följer de överenskommelser om ändrat rekryteringsmönster somträffats vid överläggningarna, har länsarbetsnämnden rätt alt meddelaanvisningar om åtgärder från företagets sida för att öka andelen äldre ochhandikappade i företaget. I realiteten innebär det att företaget åläggs attuppfylla vissa kvoter av handikappade och äldre. Om sedan företaget inteåtlyder nämndens anvisningar, kan AMS som yttersta åtgärd införaarbetsförmedlingstvång för det berörda företaget. Desanktionsmöjligheler som främjandelagen ger arbetsmarknadsverket har inteutnyttjats. I den socialdemokratiska parlimolionen 1301 begärs attsysselsättningsutredningen skall få i uppdrag att dels närmare undersöka skälenhärtill, dels överväga vilka åtgärder som kan behövas för att lagen skall fåavsedd effekt. Herrar () och i (s) yrkar i motionen898 att regeringen skall hos AMS aktualisera främjandelagens möjligheter atttvinga företag att ta emot arbetshandikappade sökande. Utskottetkonstaterar inledningsvis att främjandelagen ger arbetsmarknadsmyndigheternabefogenheter att tillgripa långtgående sanktioner i syfte att påverkaföretagen att rekrytera handikappade och äldre arbetstagare. börframhållas att lagen bygger på att samförståndslösningar skall prövas i förstahand. Del betonades vid lagens tillkomst och är givetvis ett av skälen tillatt lagens sanktioner inle direkt kommit till användning. bör inteförbises att blotta förekomsten av sanktionsmöjligheter ger myndigheterna enbättre utgångspunkt i strävan alt nå överenskommelser enligt lagstiftningensintentioner. Sådana indirekta effekter av lagen bör ha uppstått men ärgivetvis svåra att belägga. Endirekt effekt av lagen är att den ger en grund för anpassningsgruppernasverksamhet. Som framhölls vid lagens tillkomst kan anpassningsgruppernauppträda med ökad auktoritet tack vare förankringen i lagen och de sanktionersom finns i bakgrunden. Det beräknas att det finns anspassningsgrupper vid ca 5000 arbetsplatser. Stora förhoppningar har knutits till dessa gruppers arbete.Vid den första utvärdering som gjorts genom AMS försorg har det visat sig attanpassningsgrupperna till övervägande del ägnat sig åt fall av omplaceringaroch andra interna personalproblem på arbetsplatserna. Som en åtgärd för attbredda anpassningsgruppernas verksamhet underströks därför i den tidigarenämnda propositionen 1975/76: 211 att anpassningsgrupperna fortsättningsvisbör i växande omfattning verka för nyanställning av handikappade och attarbetsförmedlingens medverkan i arbetet bör vara särskilt inriktad på att biståhandikappade arbetssökande. Denna uppfattning delades av utskottet (AU1976/77: 7 s. 21). Det bör tilläggas att anpass- AU 1976/77: 21 53 ningsgruppernasrekryteringsinsatser liksom länsarbetsnämndernas möjligheter atl nå positivaresultat vid de förut berörda överläggningarna med arbetsgivare i fråga omhandikappade arbetstagare bör främjas av det nya, kraftigt förstärkta stödettill halvskyddad sysselsättning. regi görs försök med särskilda insatser för attaktivera anpassningsgrupperna i arbetet på alt bereda handikappadesysselsättning. Även vissa andra försök görs för att underlätta arbetsplaceringav handikappade på den öppna marknaden. Syftet härmed är att ge utredningenunderlag för fortsatta överväganden om ett allmänt verkande stöd försvårplacerade. Det kan erinras om att utredningen i sitt första betänkandepreliminärt diskuterade införande av avgifts- och bidragssystem samt kvotlagstiftningoch att utredningen anmälde sin avsikt att fullfölja övervägandena islutbetänkandet. Utskottetfinner det naturligt att frågan ställs varför främjandelagenssanktionsmöjligheter inte utnyttjats.