bet · G001KrU20 · 1976-12-31 00:00:00 — KrU1976/77: 20 med anledning avmotioner om videogram Utskottet behandlar i delta betänkande följandemotioner, vilkas behandling på förslag av kultumtskottet i betänkandet1975/76:42 uppskjutits till /77, nämligen 1975/76:412av fröken () och () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt del är angelägel att skyndsamma åtgärder vidtas för att möta den avkommersiella intressen dominerade medierevoluiion som pågår med hjälp avvideogram-teknikerna, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att samhälls-behoven måste bevakas i fråga om produktionen ochutnyttjandet av video-gramteknikerna och alt former för produktion ochproduktionsutnyltjande med tillgodoseende av samhälleliga behov börutvecklas, 3. alt hos regeringen begär att enpariamentarisk utredning skyndsamt ges i uppdrag att på ett samlat sättkartlägga utvecklingen på videogramområdet och framlägga därav föranleddaförslag till erforderiiga samhällsinsatser för alt möta och styra dennautveckling, 1975/76:2083av i m. fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen begär att regeringen skyndsamt utarbetar förslag om punktbeskaltning eller andra restriktiva åtgärder med syfte alt hindra att de enkelriktade videoskivsystemen etablerar sig på den svenska marknaden, 2, attriksdagen hos regeringen begär en utredning enligt vad som anförts i motionen. Denbegärda utredningen gäller vissa frågor rörande distributionen av ljud- ochbildprogram. Motionen1975/76:412 innehåller i huvudsak följande. Motionärernaframhåller att det senaste årtiondet karakteriserats av en explosionsartadutveckling på elektronikens område vilken följts av en utveckling avkommunikationsmedierna som är en medierevoluiion. Ingenting lyder f n.på alt snabbheten i utvecklingen kommer att avla. har detraditionella fömtsättningama för etermedieverksamhelen kraftigt förändrats,dels tekniskt, dels så till vida som distributionen via etermedier möter ettallt konkurtenskraftigare alternativ i markdistribulion genom de s. k.videogramteknikerna. Situationen är nu den att det krävs aktivasamhällsinsatser och en hög politisk beredskap inom områden som är av vitalbetydelse för bl. a. yttrandefriheten. Utan en framåtsyftande be- 1 1976/77. KrU 1976/77:20 2 vakningav massmedieområdet och en förutseende politik kommer samhällsinsatsernaalltför sent, och möjligheterna all påverka och styra utvecklingen försummas. Videogramär - säger motionärerna - ett gemensamt begrepp för band, kassetter, skivor,magnetkort och "super-8-scanners" som med olika tekniska system kanprogrammeras med rörlig bild och ljud. En del ger ett inspelat material, undrager konsumenten möjlighet att själv spela in, banda och radera program. Videobandhar länge funnits i , videokassetterna breder ut sig påden svenska marknaden, medan bildskivan är på introduktionsstadiet. Bildskivanpåminner om en LP-skiva. Priset kan pressas ner till några kronor, och enskivspelare kommer sannolikt att kosta hälften av vad en kassettspelare kostareller ännu mindre. Inom branschen räknar man med en oerhört snabb spridning påden svenska marknaden. Genom samverkan och samgående finns det på både den svenskaoch den europeiska marknaden en oligopolistisk iniressentdominans påvideoområdel. Därmed har också resurser skapats för att producera ochdistribuera mängder av program i långa serier till låga priser. Dessa programkan jämföras med de musikprogram som dagens skivbransch erbjuder den bredaallmänheten. Koncentrationen till allt färre konglomerat avkommunikationsföretag inger därutöver betänkligheter. Statenmåste skaffa en beredskap för att möta denna utveckling. Frånsett TRU-kommitlénhar statens insatser bestått i ett kortvarigt engagemang i ettkassettbolag. har de stora kommunikationsföretagen gjort hårdasatsningar på att skaffa programidéer, produklionsrältigheter, färdigaproduktioner, tillgång till distributions- och försäljningskanaler och inteminst ekonomiska reslirser. Företagen avvaktar nu för att göra en störreförsäljningsoffensiv då del finns ett tillräckligt antal uppspelningsapparaierutspridda i del svenska samhället och en efterfrågan på inspelade program. Videogrammenlämpar sig för en rad skilda områden. Behoven, inte minst på utbildningsområdetoch på det kullurpolitiska fältet, är sådana all möjligheterna uu tillgodosedem med hjälp av videogramteknik och genom alternativ till ett kommersielltutbud bör stimuleras. Del kommersiella utbudet måste mötas med aktivitet iform av programproduklion och genom kvalitativa alternativ. Samhället måstedärför medverka till alt skapa resurser och utveckla former för bl, a.programproduktion, kopiering och överföring från en medieform till en annan,för att fömtsättningar skall ges för en alternativ produktion. Initiativ i denriktningen måste tas . Specielladelfrågor med anknytning till utvecklingen på videogramområdet behandlas f n, isittande utredningar. Friimst gäller utredningsuppdragen förekomsten av reklami videogram och möjligheterna att förhindra en ännu längre gåendeloretagskoncentration inom massmediebranschen. Denna uppsplittring av arbetetoch begränsningen till delproblcni är inte ägnade KrU 1976/77:20 3 attlägga grunden för de ställningstaganden som mycket snart är nödvändiga altgöra. Innehålleti motionen 1975/76:2083 är i huvudsak följande. Motionärernaframhåller att de villkor som gäller för annat massmarknadsutbud(grammofonskivor, serier, massmarknadslitteratur) troligen också kommer attgälla videogrammen - dvs. de kommer med all säkerhet att behärskas till av utländska intressen och innehålla utländska, masstillverkade produktioner.Detta kommer bl. a. att föra med sig att underhållningsvåld, pornografi ochandra inslag, som barnförbjuds för biografvisning, blir tillgängliga förbarnen, även de yngsta. Samhället,som tagit ansvar för andra bild- och ljudmedier dvs. film och TV, bör .snarastta initiativet till en bevakning och styrning av videogrammen. Den avgörandefrågan är: Vilka möjligheter finns del att motverka en masspridning avvideogram som styrs av kommersiella vinstintressen? Åtgärder av olika slag bördiskuteras. Detfinns flera skäl alt överväga tydliga, restriktiva åtgärder mot enkelriktadesystem. De kommer snart att ersättas av dubbelriktade system, och eninvestering i de förra kommer därför att innebära ett oförnuftigt slöseri.Vidare kan samhället inte passivt acceptera en utveckling som kommer attinnebära en 90-procentig dominans av stora utländska mediebolag. Enpunktbeskattning bör övervägas. Samhällethar ännu inget distributionssystem inom den offentliga sektorn som kan utgöraett slagkraftigt alternativ till den kommersiella distributionen. En utredningom distributionen av ljud- och bildprogram bör tillsättas med sikte påett distributionssystem som innefattar ett statligt ansvar, offentlig insyn ochdemokratisk förankring. Möjligheterna till ett internationellt,icke-kommersiellt distributionsnät mellan samhällsslödda produktions- ochdistributionsföretag bör undersökas. Tillgångtill programmen i är en av de viktigasteförutsättningarna för alt man skall kunna erbjuda ett slagkraftigtkvalitets-utbud. har i uppdrag alt lösa de upphovsrätisligaoch ekonomiska problem som följer av att producerade program distribueras i nyaformer. När detta uppdrag är slutfört återstår det ytterst viktiga arbetet attsäkerställa en icke-kommersiell markdistribution av program. Videogramteknikenkan vara ett användbart hjälpmedel i kultur, utbildning och samhällsarbete.Den kan medverka till kommunikation mellan människor i stället för att ersättaden. Samhället bör ta initiativ till att en öppen produktionsresurs blirtillgänglig för institutioner, folkrörelser, kulturarbetare och samhällsstöddverksamhet. Samhälletbör också ta ansvaret för en utvidgad försöksverksamhet för att pröva olika teorieroch modeller för användning av ljud- och bildprogram. Sammanfattningsvisanser motionärerna alt en utredning bör tillsättas med uppgift I* Riksdagen1976/77. KrU 1976/77:20 4 o att utarbeta en modell för distributionen avljud- och bildprogram , o att ge förslag till en distributionsstruktur inomden offentliga sektorn som utgör en delreform av den föreslagna modellen ochdärmed också tar hänsyn till olika användargruppers krav på offentlig insyn ochdemokratisk förankring, o alt undersöka möjligheterna till ettinlernalioneUt distributionsnät mellan statsunderstödda medieförelag, o att säkerställa en icke-kommersiellmarkdistribulion av och andra samhällsägda institutioners ochföretags program, o att ge förslag om hur den elektroniska teknikenför framställning av ljud- och bildprogram skall kunna göras tillgänglig förflera, o att inom ramen för sitt uppdrag bedrivaförsöksverksamhet för alt arbeta fram olika alternativa modeller förproduktion, distribution och användning av ljud- och bildprogram . Utskottet har inhämtat yttranden över motionernafrån , , utredningen angående den fortsattaverksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet (TRU-kommitlén),radioul-redningen, massmediekoncenirationsutredningen, utredningen om reklam ivideogram, , och . () uttalar bl. a. följande. SÖanser sammanftiltningsvis att användning av bild och ljud i undervisningen kaneffektivt bidra till alt göra denna omväxlande och stimulerande, someleverna successivt kan ges beredskap för att ta del av ljud- och bildmaterialsom inte är speciellt tillrättalagt för undervisning och vars innehåll ochsyfte kan variera. På så sätt kan de tränas att kritiskt granska och aktivtbearbeta det informationsflöde de möter i samhället i olika sammanhang.Emellertid har den tekniska utvecklingen och kostnadsutvecklingen inomvideogramområdet avancerat så snabbt alt en tillfredsställande överblicksaknas över de möjligheter och fömtsättningar, som f n. råder att exploatera denya teknikerna, delar därför den gmndsyn som återspeglas i de bådamotionerna att området bör ytterligare utredas, att samhällsbehoven måstebevakas i fråga om produktion och utnyttjande av befintliga och kommandeproduktions-, kopierings- och distributions-resurser. Formerna för produktionoch produktionsutnyltjande med tillgodoseende av samhälleliga behov bör därförundersökas i en särskild utredning, kompletterad med erforderligmedieexpertis. Vadbeträffar sakuppgifterna i motionerna uttalar SÖ att den i motionen 412redovisade prognosen från i fråga KrU 1976/77:20 5 ombildskivor är aktuell. Detta förrycker dock inte den allmännabedömningen all bildskivspelarna kommer att ha betydande marknadsandelar iframtiden. SÖ anser det inte heller riktigt att - som i motionen 2083 - antaatt de s. k. enkelriktade systemen kommer att ersättas av dubbelriktadesyslem. SÖansluter sig i princip till yrkandena 2 och 3 i motionen 412. SÖ ansluter sigockså till utredningsyrkandet i motionen 2083, medan förslaget ompunktbeskaltning i samma motion undandrar sig SÖ:s bedömning. delar motionärernas uppfattning ombehovet av en utredning rörande videogramområdet, innefattande en kartläggningav utvecklingen på området och förslag till samhällsinsatser för att möta ochstyra denna utveckling. Rådet finner det glädjande all det i propositionen1975/76:110 (s. 121) aviserats en utredning om videogramfrågor. Rådet ger iremissvaret sina synpunkter på utredningskomplexet. Dessa synpunkter har avrådet framförts även till . Avslutningsvis anför rådetbl. a. följande. Enkommande videogramutredning får stora och brådskande uppgifter.Utredningsuppdraget bör därför enligt begränsas till videogramfrågor.Som rådet tidigare framhållit i olika sammanhang finns det emellertid behov aven samlad statlig massmediepolitik vilken naturiigtvis bl. a. bör innefattavideogramområdet. Enligt mening bör förberedelsearbetet för attformulera en sådan politik påbörjas så snart resultaten av radioutredningensarbete föreligger. Ett led i en framlida statlig massmedie-polilik bör vara enkontinueriig bevakning av utvecklingen för samtliga massmedier, samordnadestatliga insatser för att påverka massmediestrukturen och all dessa insatsersätts i relation till andra samhällsområden. En kommande videogramutredning börarbeta med detta perspektiv för ögonen. erinrar om att den har i uppdrag allsvara för bevakning av vad som händer inom videogramområdet. Detta har skettgenom att kommittén följt den pågående utvecklingen inom och utom ochdärjämte genom en praktiskt inriktad försöksverksamhet. Kommittén har ingaerinringar mot de tämligen likartade beskrivningar av nuläge och utvecklingstendenserinom videogramområdet som ges i de båda motionerna, 1 sitt huvudbetänkande (SOU1975:28) Program för bild och ljud i utbildningen har kommittén framhållit attdet finns risker för att videoindustrin blir dominerad av kortsiktigakommersiella intressen. De villkor som gäller för samhällets insatser för enfrigörelse från kommersialism inom kulturområdet bör även gälla informationoch utbildning. Samhället bör ta ett aktivt ansvar för den nya teknologin ochdess användning inom utbildning, kultur och för information. Denutredning som aviserats i propositionen 1975/76:110 anses av välsvara mot motionärernas yrkanden. KrU 1976/77:20 6 uttalar all det av utredningenskommande betänkande kommer att framgå att ett utnyttjande av Radiosprogrammaterial för fonogram- eller videogramproduklion för vidare distributionkräver för-handlingsöverenskommelser med upphovsrättsinnehavarna. Vilka krav somdå ställs kan inte bedömas i förväg, och utredningen kan därför inte lämnakonkreta förslag om hur man bör lösa de problem som uppkommer vid ett dyliktutnyttjande av programmalerial. Utredningen är tveksam införtanken att själv skulle producera och distribuera videogram ochfonogram i större skala i kommersiellt syfte. Mycket talar för att ett särskiltorgan vid sidan av får la hand om delta. Vadgäller av inspelade program anknyter utredningen tillett förslag av dalaarkiveringskommiitén om en särskild myndighet med uppgiftatt för arkiveiing bevara sända mndradioprogram. Myndigheten bör också ha tilluppgift att ställa programmen till förfogande för forskning och studier.Eventuellt kan myndigheten också tänkas få i uppdrag alt i allmännyttigt syftedistribuera videogram och fonogram. Detövergripande utredningsarbete som begärs i motionerna kommer inte att blitillgodosett genom radioulredningens arbete. Enligt propositionen 1975/76:110är det emellertid avsikten att tillsätta en videogramutredning, och därmed bördel väsentliga syftet med motionerna snart vara uppnått. Utredningen om reklam i videogram framhåller attmaterial som utredningen samlat in visar att ett intensivt utvecklingsarbetepågår, särskilt utomlands. Starka kommersiella krafter ligger bakomutvecklingen. Vissa prognoser har tidigare pekat mot en bred marknadsföring avvideogrammen vid mitten av 1970-ialet, men denna utveckling har ännu inteblivit av. Tekniska problem, konkurrens mellan olika system, brist påprogrammaterial och upphovsrättsliga problem har medfört detta. Man kanemellertid räkna med att problemen blir lösta inom en inte alltför avlägsenframtid och alt det då blir en bred och intensiv marknadsföring. Videogrammenhar förutsättningar att bli ett värdefullt och effektivt medel för spridning avolika typer av information och kulturellt stoff En hård kommersiellexploatering av videogrammen kan få från kulturpolitisk synpunkt klartnegativa konsekvenser i fråga om programutbudet. Utredningenöverväger f n. en lagstiftning som i huvudsak innebär all reklam ej blirtillåten i videogram som sprids till allmänheten för enskilt bruk i hemmeneller som visas på bibliotek, sjukhus m. m. En dylik lagstiftning bör kunnabli ett verksamt medel då det gäller att motverka de starka kommersiellaintressena på videogramområdet. Utredningen beräknar all avsluta sitt arbetevåren 1977, Utredningenanser alt mycket talar för alt man tillsätter en utredning som gör en samladkarlläggning av videogramområdet och framlägger förslag till åtgärder inom desektorer som inte omfattas av de nu arbetande ut- KrU 1976/77:20 7 Det är även angeläget all den fortsatta utvecklingen bevakas. De imotionerna framställda kraven om utredning tillstyrks. Vadgäller yrkandet om punktbeskaltning finner utredningen del svårt alt bedöma omdet finns behov av skyndsamma åtgärder med angivet syfte. redovisarinnebörden av utredningens uppdrag och konstaterar att de frågor somaktualiserats i motionerna i myckel liten grad kommer att beröras iutredningens arbete. Utredningen anser sig därför inte böra gå in i ensakdiskussion beträffande dessa yrkanden. instämmer i de allmänna mål somangivits i motionerna men finner att vissa punkter i de båda motionerna kanbehöva nyanseras och att andra, som gäller medlen för att nå målen, kanifrågasättas. Den prognos för apparatförsäljning som återges i mot. Påpekas bör alt utländska bildprogram i många fall krävertexlsättning eller dubbning för att bli njutbara vilket gör ett internationelltutbud mer komplicerat än vad fallet varit med grammofonskivor. 2083 om enkel-och dubbelriktade system är något oklar och förenklad. Isamma motion synes de upphovsrättsliga problemen vid utnyttjande av SverigesRadios program ha underskattats. SverigesRadio gör också den bedömningen alt motionärerna gett en alltför dramatisk bildav utvecklingens snabbhet - del torde finnas ett visst rådrum. Det är därförtveksamt om läget redan nu kräver specialåtgärder(t. ex. punkt-beskattning). Sammanfattningsviskan alltså finna skäl för de två motionernas huvudkrav,tillsättandet av en samlad utredning om videogrammen, även om både bakgrundoch förslag i motionerna på några punkter kan diskuteras. Det förefallerangeläget att de direktiv som en sådan utredning skulle få inte görs. så snävasom det föreslås i motionen 2083 men mer preciserade än de formuleras imotionen 412. utgår från att om en utredning av detta slagtillsättes kommer erforderiiga kontakter att tagas med företaget med tanke påden stora betydelse för mnd-radions framtid som en sådan utredning skulle få. finner informationen omvideogramområdet svårgripbar och splittrad och har inte underiag föregna värderingar och ståndpunktstaganden. Förbundet anser att utvecklingen nogabör följas från samhällets sida. Förbundet pekar på allförsäljningsutvecklingen inte motsvarat uppgjorda prognoser (om mycketomfattande försäljning), att den tekniska standardiseringen f n. synes långtavlägsen och att det finns initierade bedömare som tvivlar på att detfinns en verkligt stor marknad för bildskivor. De tänkbara stora"bildskivemarknaderna" har ett stort TV-ulbud, ofta mer än fyrakanaler. Kommunförbundettillstyrker att videogramfrågan utreds och kontinuerligt följs från samhälletssida. KrU 1976/77:20 8 redovisar denvideogramproduklion som förbundet bedriver tillsammans med landstingen.Förbundet stöder motionärernas ul-redningskrav. Yrkanden om utredning inom videogramområdet harframförts i motioner vid både 1974och riksdagar (motionerna ,1974:1344resp. Förstnämnda motion avstyrktes av kultumtskottet medhänvisning till redan pågående utredningsarbete (KrU 1974:20). Samma ståndpunktintog utskottet då den andra motionen behandlades (KrU 1975:12).Reservation anfördes båda åren av fem ledamölertillhörandecenlerpartiet, menriksdagen följde utskottsmajoriteten. Även om man i de remissyttranden som avgivits överde båda motionerna finner olika bedömningar av hur snabb utvecklingen påvideogramområdet kommer alt bli och av vad den kan väntas innebära i skildahänseenden, ger remissinstanserna ett mycket starkt stöd åt motionärernasuppfattning alt vi i fråga om videogrammen står inför en utveckling som kaninnebära betydande risker för negativa effekter men också värdefullamöjligheter, båda delarna sett från kulturiivets synpunkt. Utskottet delarmotionärernas uppfattning alt det behövs en handlingsberedskap inför denfortsatta utvecklingen. Utskottet anser att en utredning skyndsamt börtillsättas med uppgift att följa och studera utvecklingen på videogramområdetsaml att föreslå sådana åtgärder från samhällets sida som kan behöva vidtagasför att möta och påverka denna utveckling i syfte att slå vakt om yttrandefriheten,den politiska demokratin och de kulturpolitiska strävandena. Utskottet,som med tillfredsställelse konstaterar alt det är den nuvarande regeringensavsikt - liksom del var den förra regeringens - all tillsätta envideogramutredning, vill framhålla att del är fråga om tekniska och ekonomiskaspörsmål, svåra upphovsrättsliga frågor och inte minst kulturpolitiskabedömningar av stor betydelse. I vad gäller del sistnämnda bör det beaktas attdet på videogramområdet liksom i fråga om andra kulturområden kan finnasanledning all genom olika åtgärder säkerställa en kvalitativt högtståendeproduktion och motverka kommersialismens negativa verkningar. a. analysera befintliga och kommande produktions- ochdistributionsförhållanden och hur de nya teknikerna kan komma till användninginom kultur-, utbildnings- och informationsområdena. Därvid bör man eftersträvaen decentralisering av videogramprodukiionen. Utskottet finner också anledningatt i anslutning till vad anfört om vikten av att barnens behovblir tillgodosedda särskilt betona att utredningen bör överväga hur barnen kanpåverkas av detta medium. KrU 1976/77:20 9 Utvecklingen på videogramområdet har ett givetsamband med situationen på rundradioområdet. Om t. ex. möjligheter öppnas atti la emot TV-sändningar från de nordiska grannländerna kan dettainverka på vad som händer på videogramområdet. Även förhållanden av delta slagbör beaktas i utredningsarbetet. Sammanfattningsvis anserutskottet att väsentliga frågor på videogramområdet bör utredas och att dettautredningsarbete bör utföras av en parlamentariskt sammansatt kommitté. uppfattning bör som sin mening ge till känna förregeringen. Under åberopande av del anförda hemställer utskottet att med anledning av motionerna1975/76:412 och 1975/76:2083 som sin mening ger till känna för regeringen vad utskottetanfört om behovet av en utredning på videogramområdet. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i (s), (),(), (), (), herrar (). (), fruDiesen (m), herrar (), (). (), fm (), fruRönnung (s), fröken () och (). avfru (), (), () och (): Videlar utskottets uppfattning att en utredning bör komma till stånd med bl. a.de uppgifter som skisserats i utskottets betänkande. Vi vill dessutom särskiltunderstryka att en levande kultur bara kan utvecklas och fortleva i frihet.Friheten gagnas bäst om de samhälleliga kulturinsatserna har till ändamål attupprätthålla mångfalden i kulturiivet. Fömtsättningen för detta är dock attsamhället ingriper ej med styrande men väl med stödjande åtgärder. Därigenomkan man förhindra den ensidighet i utbudet som kan uppstå till följd av enmonopolställning, enskild eller samhällelig, inom en viss sektor. Det är dennagrundsyn som bör prägla statsmakternas agerande i videogramfrågor.