bet · G001UbU25 · 1976-12-31 00:00:00 — UbU 1976/77: 25 betänkande med anledning av propositionerna 1976/77:100 och1976/77:108 såvitt gäller anslag till fortbildning m. m. jämte motioner I proposhionen 1976/77: 100 bilaga12 () har regeringen under punkten D 7 (s. 247255)föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen anförts om organisationen av fortbildningsavdelningarna, 2. tillFortbildning m. m. för /78 anvisa ett reservationsanslag av . Sedermera har regeringen ipropositionen 1976/77: 108 () efter föredragning av statsrådetMogård såvitt nu är i fråga (bilaga 4, s. 179) föreslagit att tillFortbildning m. m. för /78 under nionde huvudtiteln anvisaytterligare . 1976/77: 500 av m. (s) vari yrkas att uttalar sig för att regeringen gerskolöverstyrelsen i uppdrag att fortbildningen inom skolans område itillämpliga delar, exempelvis inom PLUS-och SIA-utbildningen, skall vara öppenäven för befattningshavare med skoladministrativa uppgifter, 1976/77: 1165 av fröken () och fm () vari yrkas att 1. avslårregeringens hemställan i propositionen 1976/77: 100 om godkännande av vad som idenna anförts om ändrad organisation av de nuvarande fortbildningsavdelningarnavid lärarhögskolor, 2. som sin meningger regeringen till känna att frågan om eventuellt ändrad organisation avfortbildningsavdelningarna ej ånyo bör underställas förränlärarutbildningsutredningen (LUT 74) redovisat resultatet av sitt arbete. Vid lärarutbildningsreformen år1967 (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143) inordnades dåvarande av lärare som fortbildningsavdelningar i de sexstörre lärarhögskolor, som då stod under tillsyn av ().Enligt propositionen 1967; 4 skulle lärarhögskolorna härigenom garanterasmöjligheter att 1 1976/77.14 saml. UbU 1976/77: 25 2 förmedlanya idéer och erfarenheter inte endast till de blivande lärarna utan också tillde yrkesverksamma. Behovet av samverkan mellan grundutbildning ochfortbildning ströks under. Riksdagenfattade (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179) beslut av innebördatt lärarhögskolorna numera står under tillsyn av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ). Ipropositionen 1976/77: 100 bilaga 12 föreslås nu att fortbildningsavdelningarnavid lärarhögskolorna i , , , , och Uppsalaskall skiljas från respektive högskola och tills vidare istället anknytas till länsskolnämnd. Förslaget innebär framför allt attpersonalen vid avdelningarna skall vara anställd vid länsskolnämnden i berörtlän. I vad gäller själva fortbildningsverksamheten bör avdelningarna enligtpropositionen stå direkt under SÖ:s ledning. Imotionen 1976/77: 1165 hemställs om dels avslag på propositionens förslag omskiljande av fortbildningsavdelningarna från högskoleorganisationen, dels ettuttalande om att frågan om eventuellt ändrad organisation avfortbildningsavdelningarna inte ånyo bör underställas förränlärarutbildningsutredningen (LUT 74) redovisat resultatet av sitt arbete.Motionärerna anser i likhet med den centrala organisationskommittén förhögskolereformen att fortbildningsavdelningarna administrativt på i principsamma sätt som tills vidare bör vara knutna till berörda högskoleenheter ochatt SÖ i fortsättningen skall ha det sakliga ansvaret för avdelningarnasfortbildningsverksamhet. Enligtdirektiven till LUT 74 kan frågan om en förändring av lärarnas grundutbildninginte ses isolerad från spörsmålet hur fortbildningen skall organiseras.Möjligheterna att använda högskolornas lärarutbildningsresurser förfortbildning skall vidare enligt samma direktiv prövas av de sakkunniga. Utskottetdelar uppfattningen i propositionen att fortbildningen i ökad utsträckningmåste ha sin utgångspunkt i skolans vardag och i en vidgad lärarroll.Fortbildningens form och innehåll befinner sig nu i förändring dels förgrundskolans personal genom reformen om skolans inre arbete, dels genom att LUT74 prövar även fortbildningsfrågorna. I avvaktan på förslag från LUT 74 börenligt utskottets mening fortbildningsavdelningarnas personal tills vidarevara anställd vid länsskolnämnd och avdelningarnas verksamhet stå under SÖ:sdirekta ledning. En sådan interimistisk lösning utesluter inte attfortbildningsverksamheten står i nära och direkt kontakt med den nya högskolanoch grundutbildningen av lärare. Således har i propositionen 1976/77: 59 omutbildning och forskning inom högskolan m. m. medel beräknats för attlärarutbildare även fortsättningsvis skall få fullgöra del av sinundervisningsskyldighet inom fortbildningsverksamhet i en omfattning sommotsvarar sammanlagt UbU 1976/77: 25 3 högst200 undervisningstimmar för år inom respektive högskoleregion. Likaså kannuvarande anordning enligt vilken fortbildningsavdelningarna är serviceorganbeträffande lärarutbildarnas fortbildning tillämpas även . Det börvidare vara av värde för SÖ att utnyttja lärarutbildningens både personellaoch materiella resurser för fortbildning av skolpersonal.Högskoleorganisationens möjlighet att erbjuda fortbildning ökas avsevärt den 1juli 1977 genom systemet med enstaka kurser som blir poänggivande. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionen1976/77: 1165. I propositionen 1975/76: 39 om skolans inre arbete(s. 317) har framhållits att det behövs en metodisk förnyelse av arbetet iskolan. En särskild fortbildning i vad gäller arbetssätt och arbetsformerföreslogs. Enligt propositionen "bör fortbildningen vända sig även tillandra än lärare och omfatta en grupp om 1015 personer från varjerektorsområde". hade inte något att erinra häremot (UbU 1975/76:30, rskr 1975/76: 367). Genomriksdagsbeslut utgår statsbidrag till vikariekostnader när skolledare genomgårskolledamtbildning (prop. 1976/77: 100, UbU 1976/77: 16, rskr 1976/77: 157).Enligt regeringens beslut om viss skolledamtbildning skalldeltagare i utbildningen inneha skolledar-tjänst. Medhänvisning till nyssnämnda beslut föreslår utskottet att avslår motionen1976/77: 500. I propositionen 1976/77: 108 bilaga 4 har bl. anvisas för fortbildning kring alkoholfrågor.Utskottet tillstyrker förslaget och även det i budgetpropositionen föreslagnabeloppet på . Utskottet föreslår alltså att anslaget Fortbildningm. m. för nästa budgetår förs upp på riksstaten med (59 048 000 + 720 000 = ). 1. att med bifall tillpropositionen 1976/77: 100 och med avslag på motionen 1976/77: 1165 godkännervad som i proposhionen anförts om organisationen av fortbildningsavdelningarna, 2. att beträffande vissfortbildning avslår motionen 1976/77: 500, UbU 1976/77: 25 4 3. att till Fortbildning m. m. /78 under nionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av59 . Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), i (c),Nordstrandh (m), i (s), (), i ,(s),i (c), (), herrar (). (), fröken (), herrar i (s), (), Bengtssoni (c) och (). 1. beträffandelänsskolnämndernas ansvar för fortbildningsverksamhe ten av herrar i (s) och (): Vid behandlingen av frågan om verkstillhörighetenför fortbildningsavdelningarna vid de större lärarhögskolorna anförföredragande statsrådet bl. a. att länsskolnämndernas fortbildningskonsulenterutför ett betydelsefullt arbete med att inventera skolans fortbildningsbehovoch att detta arbete ofta ligger till grund för fortbildningsavdelningarnasfortsatta utvecklingsarbete. Enligt föredragande statsrådet bör man därförsträva efter att närma länsskolnämndernas och fortbildningsavdelningarnasresurser till varandra. Vi delar denna uppfattning, men har svårt att förståatt detta närmande bäst främjas genom verksamhetens uppdelning i en formell delunder länsskolnämndernas ansvar Och en saklig del under skolöverstyrelsensansvar. Enligt vår mening hade det varit naturligare att ge skolöverstyrelsendet övergripande ansvaret för den totala planeringen och länsskolnämndernaansvaret för verksamheten på regional nivå. Härigenom kunde man ha undvikitden konflikt-skapande dualism som ligger inbyggd i verksamhetens uppdelning ien formell del och en saklig del. En sådan uppdelning kan inte heller sägas ståi överensstämmelse med de allmänna strävandena på arbetsrättens område. Vi haremellertid för en övergångstid funnit oss kunna acceptera regeringens förslagoch förutsätter att frågan tas upp till omprövning i samband med behandlingenav lärarutbildningsutredningens (LUT 74) kommande förslag. 2. beträffandehögskolans medverkan i lärarfortbildningen av fröken (): Under en lång följd av århar principen om samband mellan grund- UbU 1976/77: 25 5 utbildningoch lärarfortbildning varit avgörande för fortbildningens organisation(anknytningen av fortbildningsavdelningarna till lärarhögskola). Dennya högskoleorganisationen ger betydligt större möjligheter än den nuvarandeför organisatorisk samordning av grundutbildning och fortbildning. Ettväsentligt inslag i högskolans utbildningsorganisation är de enstaka kurserna.Dessa kan i hög grad varieras i vad gäller innehåll och omfattning. Genomsystemet med poänggivande kurser kan fortbildning lätt sammanbyggas medgrundutbildning. Man får på så sätt ett välkommet inslag av återkommandeutbildning för de på skolans område verksamma. Omviss fortbildning organiseras som en till grundutbildningen inom högskolan knutenverksamhet underlättas enligt min mening möjligheten att för fortbildningflexibelt utnyttja den grundläggande högskoleutbildningens resurser. Ävenrelativt små avnämargrupper i lärarkollektivet kan få sina fortbildningsbehovtillgodosedda. En spridning av fortbildning till olika orter inom enhögskoleregion bhr också möjlig att genomföra. Enfastare anknytning av viss fortbildning till grundutbildningen främjar enutveckling som innebär större effektivitet i nyttjandet av samhällets samladeutbildningsresurser. Behovet att organisera fortbildning i form avkostnadskrävande internatverksamhet minskar. Högskolans regionindelningerbjuder i vissa avseenden ett bättre mönster för en fortbildningsorganisationän länsskolnämnderna. Länen ger i regel inte tillräckligt undertag för ettvarierat utbud av fortbildning och kan heller inte erbjuda en bärkraftigorganisation för skolans många och olikartade fortbildningsbehov. Omviss fortbildningsverksamhet knyts till högskolan är även här kontakten mellanskolan och fortbildningen säkrad genom att de inom högskolan verksammalärarutbildarna som en del av sin tjänst normalt har skoltjänstgöring. Genomsina besök hos lärarkandidater under deras praktik har de vidare mycket godamöjligheter att hålla sig å jour med skolväsendet och att identifierauppkommande behov av fortbildning. Närjag nu under utskottets behandling av frågan om fortbildningsavdelningarnasorganisatoriska ställning ansett mig böra acceptera regeringens förslag hardet skett mot bakgrund av att lärarutbildningsutredningen skall överväga helafrågan om fortbildningens uppläggning och innehåll samt högskoleorganisationensutnyttjande för fortbildning.