bet · G001AU5 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om anställningsskydd, m. m. De föreliggande motionerna berörlagen om anställningsskydd, statstjän-stemannalagen, lagen om förbud motuppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning avvärnpliktstjänstgöring m. m. saml lagen om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen. Först redovisas motionsyrkandena. Därefter lämnas i anslutningtill motionsyrkandena redogörelse för gällande rätt, förarbeten och iförekommande fall tidigare riksdagsbehandling. 1975/76:654 av m.Jl (vpk) 1. attriksdagen uttalar b. alt samarbetssvårigheter med arbetsgivaren eller medarbetskamrater, olovlig bortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdande etc.endast i utomordentligt sällsynta fall kan läggas som grund för uppsägning, 2. att riksdagenbeslutar hemställa hos regeringen att framlägga förslag om ändring istatstjänstemannalagen enligt det i motionen framförda ändringsförslaget, 3. att riksdagenmed bifall till motionen beslutar om ändringar i lagen om anställningsskydd(1974:12) I, 3, 5, 10, II, 13,20, 21, 32. 38 och 39 >;S enligt följande: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 s Denna lag äger tillämpning påarbetstagare i allmän eller enskild tjänst. 1. arbetstagaremed företagsledande eller därmed jämförlig ställning, 2. arbetstagaresom är medlem av arbetsgivarens familj, 3. arbetstagaresom är anställd för arbele i arbetsgivarens hushåll, 4. arbetstagaresom av arbetsmark- 4. nadsmyndighet meddelats arbeislös-hetshjälp iform av beredskapsarbete, arkivarbeie eller musikerlijälp eller somanvisats arbeic i verkstad inom ar-betsvården. I 1976/77. AU 1976/77: 5 Avtal som innebär att arbetstagares är ogiltigt i dendelen. Utan hinder av första stycket får avvikelse.//W7 is''andra stycket, II, 15. 22, 24-30sS 31 .första stycket, 32 ,s första och tredje styckena samt 33 göras med stöd av kollektivavtalsom på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation som är att ansesom huvudorganisation enligt lagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt. rättigheter enligt denna lag inskränkes Utan hinder av första stycket fåravvikelse med stöd av kollektivavtal som på arbetstagaisidan slutits ellergodkänts av oiganisaiion enligt lagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrättgöras beträffande 5 tredje stycket, II \f om avtalet avser mer än se.xmånaders uppsägningslid, 15. 22, 24-30sS\.första stycket, 32s första och tredjestyckena saml 5 \f andra stycket. A vtal om 5 i; andra stycket får träffasförst efter godkännande av . om ej annat har avtalats. Avtal om att anställning skall avse , viss säsongeller visst arbete far träffas endast om det föranledes av arbetsuppgifternassärskilda beskaffenhet. Avtal om anställning får dock träffas, omavtalet gäller praktikarbete eller vikariat. Avtal om att anställning skall gaV/o , viss säsongeller visst arbete far träffas om det föranledes av arbetsuppgifternassärskilda beskaffenhet. Sådant avtal skall dock för att vara giltigt godkännasav . Avtal om anställning får dock träffasom avtalet gäller praktikarbete eller vikariat. ---- hansvanliga adress. Underrätielse om uppsägning skall lämnas tillfacklig organisation som avses i 32 . - semestern upphörde. För såvälarbetsgivare--- minst en månad. Arbetstagaresom vid uppsägning- Arbetstagare som vid uppsägning- en harvarit anställd hos arbetsgiva- en har varit anställd hos arbetsgivaren desenaste sex månaderna eller ren eller sammanlagt un- sammanlagt un- AU 1916/11: 5 der har rätt till en uppsägningstid , om han har fyllt , , om han har fyllt , fyramånader, om han har fyllt , , om han har fyllt , sexmånader, om han har fyllt . der har rätt lill en uppsägningstid avminst se.x månader. Avtal om annan uppsägningstid får träffas endast omavtalet gäller längre uppsägningstid än vad som sägs i andra stvcket. Från lön som utgår på grund av 12 § första stycket fårarbetsgivaren avräkna inkomst som arbetstagaren lönen avser harförvärvat i annan anställning. Rätt till avräkning föreligger också beträffandeinkomst som arbetstagaren uppenbarligen kunde ha förvärvat iannan anställning som han ska/igen bort godtaga. Utbildningsbidrag, som utgårav statsmedel vid arbetstnark-nadsutbildning får avräknas, i den mån bidragetavser som lönen och arbetstagaren har blivit berättigad tillbidraget efter uppsägning- Besked om avskedande- hans vanliga adress. Underrättelse om avsked skall lämnas tillfacklig organisation som avses i 32 . Avskedande sker---- semestern upphörde. Arbetstagare, som har varitpermitterad eller sammanlagt undersamma kalenderår, har rätt till lön och andra anställningsförmåner föröverskjutande permitteringslid, såvida ej per-mitteringen är en följd av attarbetet Arbetstagare, som varitpermitterad under samma kalenderår, har rätt till lön ochandra anställningsförmåner för överskjutande permitteringslid, såvida ejpermiite-ringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller annars tillsin na- AU1976/77: 5 tur icke sammanhängande. ärsäsongbetonat eller annars till sin Förmånersom avses---- motsvarande tillämpning Omanställningsförmån--- anställningsförmåner. Den som har rätt Rätt till överiäggning tillkommer även den som har rätt till enligt 31 ! ; andra stycket. Rätt lill överiäggning tillkommeräven den som har rätt till underrättelse enligt 31 S andra stycket, sanu annanarbetstagaroiganisation som företräder minst en femtedel av arbetstagarna påarbetsstället, om den tilltänkta åtgärden berör eller kan beröra medletu ioiganisationen. Åsidosätter arbetsgivare för uppkommen skada. Underlåter arbetstagare uppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skallhänsyn tagas även till arbetstagarorganisations intresse av att lagensbestämmelser iakttagas i förhållande till organisationens medlemmar samt tillövriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Ersättning /ö>skada som avser tid efter anställningens upphörande bestämmes högst lillbelopp som avses i 39 sV Om det med hänsyn till skadansstorlek eller andra omständigheter är skäligt, kan skadeståndets beloppnedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgått. Fullständigbefrielse från skadesiåndsskyldighet kan också äga rinn. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skallhänsyn tagas även till arbetstagarorganisations intresse av att lagensbestämmelser iakttages i förhällande lill organisationens medlemmar samt tillövriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Ersättning av annatslag än lön och andra anställningsförmåner för bron mot denna lag utgår medminst . till arbetstagaren och lill facklig organisation som avses iJ2 sV Om det med hänsyn till skadans storiek eller andraomständigheter är skäligt, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållandetill vad som annars skulle ha utgått. Åsidosätter arbetsgivaren -1 fall som avses i första - 39 S -- anses upplöst. - hos arbetsgivaren. AU1976/77: 5 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I stället för de skadestånd--- arbetstagaren fyllt . --- extra anställningsmånader. Skadeståndsom avses i denna para- Utgår. graffår ej i något fall utgå med fler månadslöner än som motsvarar antaletpåböljade ansiällningsmånader hos arbetsgivaren. Yrkandet 1 a i motionen har behandlats i betänkandet InU1975/76:45. 1975/76:1854 av i Slockholm (s) I motionen yrkas att riksdagenbeslutaratt hos regeringen hemställa att 2 >; i lagen om förbud motarbetstagares avskedande med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m.upphävs. 1975/76:1857 av m.fl. (vpk) I motionen yrkas att riksdagenbeslutar anta ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen enligt följande: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 s Med lokal arbetstagareorganisa- Med lokal arbetstagareorganisa- tion avsesi denna lag organisation tion avses i denna lag dels organi- som på arbetsplatsen är eller brukar sation som på arbetsplatsen är eller vara bunden av kollektivavtal förde brukar vara bunden av kollektivav- arbetstagare som berörs av förtroen- tal för de arbetstagare som berörs av demannens verksamhet. delsannan facklig organisation som företräder minsl en femtedel av arbetstagarnapå arbetsplatsen. Lagen om anställningsskydd (motionen 654, yrk. 1 b och 3) Lagens syfte är att förbättraskyddet förbeståendeanställningarföri princip alla kategorier arbetstagare. Genom lagen far arbetsgivarna vid nödvändiga omställningarpå arbetsplatserna ta störte ansvar för arbetstagarna genom att i första handsöka omplacera de anställda och i andra hand ta på sig ökat ekonomiskt ansvarvid friställning av arbetskraft. Den tidigare gällande principen om arbetsgivarensfria uppsägningsrätt har i lagen ersatts av krav på saklig grund föruppsägning. 1» 1976/77. AU 1976/77: 5 6 Vid permittering har arbetstagaren rätt till fulllön i den mån permit-teringen varat . Lageninnehåller också regler om den turordning som arbetsgivaren skall iaktta viduppsägning och permittering, regler om förelrädesräll vid åter-anställning samlskyldighet att varsla och överiägga med arbetstagarorganisationer i sambandmed bl. a. uppsägning, avskedande och permittering. Vidare stadgasskadeståndsskyldighet för arbetsgivare som åsidosätter sina förpliktelserenligt lagen. Lagensregler är i väsentliga frågor tvingande och kan alltså inte i de styckenasättas ur kraft genom avtal. Begreppetsaklig grund för uppsägning Ett av de centrala stadgandena i lagen är, som ovannämnts, att uppsägning från arbetsgivarens sida skall vara sakligt grundad.Detta fastslås i 7 S- Lagtexten anger inte vad som skall avses med sakliggrund frånsett en regel om att saklig grund inte föreligger om det skäligen kankrävas att arbetsgivaren bereder arbetstagaren annat arbete hos sig. Däremotbehandlas begreppet saklig grund utförligt i lagens förarbeten, se bl. 1973:129 s. 118-129, 242-243. Omuppsägning på grund av arbetstagarens personliga förhållanden uttalas ipropositionen bl. a. följande (s. 124): Uppsägning kan också bli aktuell på grund avförhållande som hänför sig till den anställde personligen. Härvid kan förstnämnas fall då arbetstagaren på ett eller annat sätt har misskött sig ellervisat bristande lämplighet. Han kan exempelvis ha gjort sig skyldig tillolovlig utevaro, ordervägran eller olämpligt uppträdande eller visat sigoförmögen att samarbeta med arbetsgivaren eller med sina arbetskamrater. Isådana fall anser jag, i likhet med utredningen, alt bedömningen inte så mycketbör inriktas på vad som har förekommit i det särskilda fallet utan i stället påde slutsatser om arbetstagarens lämplighet som kan dras av det inträffade.Först vid klart dokumenterad olämplighet bör kravet på saklig grund ansesuppfyllt. Delta innebär bl. a. att uppsägning inte bör kunna ske enbart pågrund av något enstaka fall av misskötsamhei eller olämpligt uppträdande,såvida inte förseelsen är så allvariig att arbetstagaren genom förseelsenmåste anses ha visat sig klart olämplig för sitt arbete. Frågan om uppsägning på grund avsamarbeissvårigheier uppmärksammades vid riksdagsbehandlingen av prop.1973:129. I motionen 1973:2028 av i m. fl. (s)befarades alt ett uttalande i propositionen kunde leda lill attanställningsskyddet i synnerhet på mindre arbetsplatser urholkades i väsentligmån. Motionärerna begärde all skulle uttala att samarbetssvårigheterendast i utomordentligt sällsynta fall skulle utgöra grund för uppsägning. Äveni kommunisternas partimotion 1973:2030 kritiseradespropositionens uttalande i denna fråga. anförde ibetänkandet InU 1973:36 (s. 33): AU 1976/77: 5 7 För att samarbetssvårigheter och liknandeanledningar skall kunna leda till uppsägning måste föreligga allvariigaproblem. Stora krav måste ställas på arbetsgivare när det gäller att söka kommatill rätta härmed. Det ligger i sakens natur att större företag har störremöjligheter att lösa problemen genom omplacering, men detta får inte leda tillatt mindre företag vid samarbetssvårigheter utan vidare får säga upp denanställde. Generellt sett måste det dock anses otillfredsställande attanställningstryggheten när det gäller personliga förhållanden beror påföretagets storiek. De faktiska möjligheterna att nå ett godtagbart resultatkan emellertid vara begränsade, och i sådana fall går det inte att komma ifrånatt det enda sättet att lösa problemet kan vara att den berörde arbetstagarenfar lämna arbetsplatsen. Utskottet vill i likhet med vad som anförs i motionen1973:2028 betona att samarbetssvårigheter måste vara av mycket allvariig artför alt de skall berättiga till uppsägning. Utskottet finner det emellertidinte erforderligt med ett uttalande av det slag som yrkas i motionen. Med detanförda har utskottet besvarat de i förevarande sammanhang upptagnamotionsyrkandena. Vpk:sföreträdare i utskottet reserverade sig. Ii} (undantag för vissa arbetstagare) Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Till degrupper av arbetstagare som inte omfattas av lagen hör personer som avarbetsmarknadsmyndighet meddelats arbetslöshetshjälp i form avberedskapsarbete, arkivarbete eller musikerhjälp eller som anvisats arbete iverkstad inom arbetsvärden. 1973:129 (s. 203-204) konstaterades att de arbeten det här är fråga om äravsedda att fungera så att de möjligt avlöses av arbete på den öppnaarbetsmarknaden. För att detta system skall kunna fungera är det nödvändigt attde personer det gäller genast lämnar sin anställning, om arbetsförmedlingenanvisar dem ett arbete på den öppna arbetsmarknaden som de skäligen bör ta. Debestämmelser som lagen om anställningsskydd innehåller passar därför inte fördessa fall. Dessa bestämmelser bör därför gälla enbart för anställningar på denöppna arbetsmarknaden. De nämnda kategorierna arbetstagare borde därför enligtpropositionen inte omfattas av lagen. Medanledning av yrkande från vpk i partimotionen 1973:2030 om att berördaarbetstagare borde omfattas av lagen förklarade sig inrikesutskottet (InU1973:36, s. 28) ha samma uppfattning som propositionen och avstyrktemotionsyrkandet. Vpk;s företrädare i utskottet reserverade sig för bifall.Riksdagen följde utskottet. 5(tidsbegränsade anställningar) Enligt paragrafen skall anställning gälla tillsvidare, om inte annat avtalats. Avtal om att anställning skall avse ,viss säsong eller visst arbete får träffas endast om det föranleds avarbetsuppgifternas särskilda beskaf- AU 1976/77: 5 8 fenhet.Avtal om anställning får dock träffas, om avtalet gällerpraktikarbete eller vikariat. Omen arbetsgivare träffat avtal om anställning i strid mot lagens bestämmelserblir avtalet i stället att anse som avtal om tillsvidareanställning.Arbetsgivaren kan vidare bli skadeståndsskyldig. En ytteriigare sanktionsmöjlighetges i 14 S lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Den paragrafen gerlänsarbetsnämnd möjlighet att inskränka arbetsgivares rätt att sluta avtal förbegränsad tid för den händelse arbetsgivaren i väsentlig omfattning åsidosattanslällningsskyddslagens bestämmelser eller eljest utnyttjat sin rätt altsluta avtal för begränsad tid på sätt som strider mot god sed påarbetsmarknaden. Härmed åsyftas främst sådana fall som att s. k. rullandevissiidsanställningar sätts i system eller att arbetsgivaren sluter avtal ompraktikarbete eller vikariat utan att någon befogad anledning härtillföreligger. Genomkollektivavtal får träffas överenskommelse om att begränsade anställningsformerskall få förekomma i vidare omfattning än som följer av lagen. 10och 20 i (besked om uppsägning resp. avskedande) Överväger arbetsgivaren att säga upp eller avskedaarbetstagare skall den lokala arbetstagarorganisationen varslas om dentilltänkta åtgärden. Syftet härmed är att ge arbetstagarorganisationentillfälle till överläggning innan arbetsgivaren fattat slutgiltigt beslut.Gäller det uppsägning på grund av arbetstagarens personliga förhållanden elleravskedande skall också den berörde arbetstagaren underrättas i förväg och gestillfälle till överiäggning. Påkallas överiäggning av den fackligaorganisationen eller av arbetstagare i nu avsedda fall får arbetsgivaren intevidta den åtgärd varslet eller underrättelsen gäller förrän tillfälle tillöverläggning har lämnats (32 ! Beslutararbetsgivaren, efter att ha iakttagit varsel- och underrättelseplikten, omuppsägning eller avskedande skall besked härom enligt 10 resp. 20 i; lämnasarbetstagaren personligen. Någon motsvarande underrättelseplikt stadgas inte iförhållande till arbetstagarens organisation. Vidbehandlingen i av den förut nämnda propositionen 1973:129 yrkade vpki partimotionen 1973:2030 att inte bara arbetstagaren utan också den lokalafackliga organisationen skulle underrättas vid uppsägning. med följande motivering (InU 1973:36 s. 35): Bestämmelserna om varsel i 29-32 ji; garanterar attde fackliga organisationerna kopplas in på ärenden rörande uppsägning ochavskedande. Varsel kommer regelmässigt alt följas av överiäggningar, vilket görall organisationerna bereds tillfälle alt nära följa de aktuella fallen. Någotbehov av underrättelse till den fackliga organisationen i samband med att uppsägningeller avskedande slutligen vidtas föreligger knappast. AU 1976/77: 5 9 Vpk:s företrädare i utskottet reserverade sig förbifall till motionsyrkandet. Yrkandeom underrättelse till den lokala fackliga organisationen om uppsägning elleravskedande framställdes även i motionen 1975/76:1705 av m. fl.(vpk). Inrikesulskottet (InU 1975/76:5 s. II) avstyrktemotionsyrkandet med i huvudsak samma motivering som . sig i utskottet för bifall till motionen. //sV (uppsägningstider) För såväl arbetsgivare som arbetstagare gällerenligt denna paragraf en uppsägningstid om minst en månad. Om arbetstagarendels varit anställd hos arbetsgivaren (ellersammanlagt ), dels är elleräldre har han rätt till längre uppsägningstid. Vid fyllda äruppsägningstiden , och den föriängs med en månad för varjefemårsintervall av arbetslagarens ålder. Längsta uppsägningstid är enligt och gäller för arbetstagare som har fyllt . Lagen har ingenmotsvarande regel om föriängda uppsägningstider för arbetstagare. Överenskommelse kan träffas om förmånligare uppsägningstiderför arbetstagaren. Rättigheterna enligt lagen kan också inskränkas g&T\onkollektivavtal som slutits eller godkänts av central arbetstagarorganisation.Avtal kan också träffas om längre uppsägningstider vid uppsägning frånarbetstagarens sida. Deredovi.sade reglerna överensstämmer med lagförslaget i prop. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget yrkade vpk i partimotionen 1973:2030 attuppsägningstiden skulle bestämmas för arbetstagare som enligtpropositionsförslaget var berättigade till längre uppsägningstid än en månad. Inrikesutskottetansåg att propositionens regler var en rimlig avvägning mellan olika intressenoch avstyrkte motionsyrkandet (InU 1973:36 s. 35). Reservation av vpk:sföreträdare i utskottet. 13 (avräkningsregler) Under uppsägningstid har arbetstagaren rätt tilllön och andra anställningsförmåner även om arbetsgivaren inte erbjuder honomarbete. Arbetsgivaren får dock från lönen avräkna inkomst som arbetstagarenförvärvat i annan anställning eller uppenbariigen kunde ha förvärvat på annathåll. Avräkning får också göras för utbildningsbidrag om arbetstagaren påbörjatarbetsmarknadsutbildning efter uppsägningen. Motdessa avräkningsregler riktade vpk i partimotionen 1973:2030 invändningar påen punkt. Vpk godtog att avräkning skulle göras för vad AU1976/77: 5 10 arbetstagaren faktiskt förtjänat och förutbildningsbidrag. Däremot yrkades på slopande av regeln om avräkning förinkomst som kunde ha förvärvats på annat häll. Inrikesulskottet avstyrkte moiionsyrkandei med följandemotivering (InU 1973:36 s. 36): Enligt utskottels uppfattning ärdel rimligt att avräkna lön som en arbetstagare uppburit från annat håll underuppsägningstiden. Detta framstår särskilt klart i de fall arbetsgivaren, somsagt upp en arbetstagare, inte själv kan förse vederbörande med arbele menlyckats skaffa ett likvärdigt arbete åt arbetslagaren på annat håll. En regelom avräkning av faktiskt uppburen lön måste, om den skall fungera på rimligtsätt, kompletteras med en bestämmelse om avräkning för lön som arbetstagarenuppenbariigen kunde ha förtjänat i annan anställning. Därmed får man, såsomframhålls i propositionen (s. 142), vissa garantier för all en fullt arbetsförperson inte går sysslolös trots att del finns fullt upp av lämpligt arbele förhonom. Delta synsätt överensstämmer också med de principer som ligger tillgrund för arbetslöshetsförsäkringen. När del gäller tillämpningen av denkritiserade avräkningsbestämmelsen kan tilläggas all regeln förutsätter attarbetsgivaren måste kunna visa att det funnits gott omlämpligt arbete som arbetstagaren utan olägenhet kunde ha åtagit sig. Vpk reserverade sig för bifall tillmotionsyrkandet. 21 if (permilleringslön) Om arbetsgivare tillgriperpermittering är arbetslagaren berättigad till permilleringslön och andraanställningsförmåner. Rätt till permilleringslön m. m. inträder sedanpermitleringen varat eller under samma kalenderår. Reglerna om permilleringslön ställdes inte under debattvid anställningsskyddslagens tillkomst. Vid riksdag berördes reglernai tre motioner. I motionerna 1974:1150 av m. fl. (m, c) och 1571av m. fl. (m,c, fp) hävdades alt reglerna är alltför stränga motarbetsgivare som nödgas inskränka verksamheten på grund av omständigheter somligger utanför hans kontroll. Yrkandet i motionen I57I gick ut på att permilleringslönskall utgå först efter en sammanlagd permitteringslid av under ett år.Herr Lorentzon m. fl. (vpk) hävdade däremot i motionen 1974:1146 alt reglernaom permilleringslön är alltför förmånliga för arbetsgivarna. De yrkade därföratt sådan lön skall utgå efter tio dagars permittering , oavsett omdagarna utgör en sammanhängande period eller ej. Inrikesulskottet ansåg i betänkandet InU 1974:14 (s. 9)all motionerna inte borde föranleda någon åtgärd. Beträffande motionen 1146anfördes att utskottet inte var berett all biträda yrkandet om skärpning av denaktuella bestämmelsen. Lagen om anställningsskydd borde få verka någon tidinnan ändringar prövades. Utskottet tillade att arbetstagaren i allmänhet harrätt AU1976/77: 5 11 till permilleringslön enligt särskilt avtal ellerarbetslöshetsersättning av en permitleringsperiod.Reservation av vpk för bifall till motionen 1146. 38 (allmänna skadeståndsregler) Paragrafen ger de allmänna reglernaom den skadesiåndsskyldighet som kan uppslå för arbelsgivare och arbetstagaresom inte iakttar sina förpliktelser enligt lagen. Skadeslåndsskyldighei för arbelstagare uppslår endast omhan inte iakttar föreskriven uppsägningslid. Åsidosätter arbelsgivare sina förpliklelser enligt lagenskall han utge, förutom lön och andra anställningsförmåner, ersättning föruppkommen skada. Delta innebär bl. a. att ersättning skall utgå omarbetsgivaren åsidosätter del formella förtärandet vid uppsägning elleravskedande. Inte bara ekonomiska toriusler skall ersättas ulan också denkränkning som arbetstagaren kan ha utsatts för genom att exempelvis bli uppsagdulan saklig grund (ideell skada). Även arbetstagarorganisation kan yrkaersättning för ideell skada, t. ex. om organisationen inte fått varsel enligtlagens föreskrifter. Skadeståndets belopp kan sällas ned om det är skäligt medhänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter. Paragrafen medger ocksåau fullständig befrielse från skadesiåndsskyldighet kan äga rum.Jämknings-möjligheterna gäller dock inte lön under uppsägnings- ellerpermitteringslid eller andra anställningsförmåner enligt lagen. Sådana förmåneranses inte som skadestånd. Däremot kan avräkning ske enligt de regler som ovan redovisatsunder 13 i?. Paragrafen ger ingen precisering av ersättningsbeloppensstorlek (jfr 39 >; nedan del särskilda skadestånd som där avses). I lagensförarbeten uttalas att del synsätt som bär upp lagen om anställningsskydd böråterspeglas i den ersättning för ideell skada som kan komma alt dömas ut om arbetsgivarenåsidosätter sina förpliktelser enligt lagen. Vid obefogad uppsägning ellerogrundat avskedande bör enligt förarbetena skadeslåndsbe-loppen sällasväsentligt högre än som brukat ske i praxis. 39 (särskilt skadestånd)