bet · G001UbU20 · 1976-12-31 00:00:00 — UbU 1976/77: 20 betänkande 1976/77: 20 medanledning av propositionen 1976/77: 59 om utbildning och forskning inomhögskolan m. m. jämte motioner Sedan regeringen i propositionen 1976/77: 100bilaga 12 beräknat medel till Utbildning och forskning inom högskolan m. m.har regeringen i propositionen 1976/77: 59 lagt fram förslag till högskolelagoch vissa andra lagar. I propositionen behandlas också bl. a. indelningen i högskoleenheterpå olika högskoleorter, frågor om högskoleutbildning och omobligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar samt vissastudieorganisatoriska och tjänsteorganisatoriska frågor. Vidare läggs framförslag om ändringar i joumalistutbildningen m. fl. Slutligenföreslås medelsanvisningar för högskolan m'. m. för /78. Medanledning av propositionen har väckts 54 motioner med något över 100 yrkanden.Vidare har under allmänna motionstiden och framställts ettantal motionsyrkanden med anknytning till de frågor som tas upp i propositionen1976/77: 59 och som utskottet därför funnit sig böra behandla i dettasammanhang. Ianslutning till innehållsförteckningen i slutet av betänkandet redovisas bilaga 5 på vilka sidor i detta som motionsyrkandena finns återgivna samtunder vilka punkter och på vilka sidor ställning tas till de olika yrkandena. Ibilagan redovisas också i vilka moment av utskottets hemställan underrespektive punkt som motionsyrkandena tas upp. Vidare anges nummer påreservationer och särskilda yttranden som föranletts av motioner. Ipropositionen framförda förslag under anslagsmbrikerna Forskning ochutvecklingsarbete för högskoleutbildning m. m. samt Extra utgifter viduniversiteten m. m. kommer utskottet att behandla senare (jfr prop. 1976/77:108 om alkoholpolitiken). Propositionens huvudsakliga innehåll har i dennasammanfattats på följande sätt. 1anslutning till beslut om reformering av högskoleutbildningenläggs i propositionen fram förslag i vissa delar som kräver riksdagensmedverkan inför reformens genomförande . Förslaget grundar sigfrämst på det arbete som utförts av den centrala organisationskommittén (H 75)och de regionala organisationskommittéerna för högskolereformen. 1 1976/77. UbU 1976/77: 20 2 Förslag till högskolelag läggs fram. I lagenbehandlas högskolans uppgifter och ges allmänna föreskrifter för verksamheten.Dessutom tar lagen upp huvuddragen i högskolans organisation. Vidaretar propositionen upp indelningen i högskoleenheter på olika högskoleorter.Enligt förslagen skall det finnas en högskoleenhet på varje ort utom i Göteborgoch där flera enheter föreslås. Organisationen för utbildningarna påkulturområdet i skall övervägas ytterligare /79. Vissafrågor om högskoleutbildning tas upp. Någon förändring i fråga omhu'vudmaimaskap för den föreslås inte. Frågor omtjänsteorganisation och statsbidrag behandlas, liksom andra organisatoriskafrågor. Medutgångspunkt i obligatoriekommitténs betänkande Kårobligatorium? behandlasfrågan om obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutningar. Enligtförslagen i propositionen skall den nuvarande skyldigheten att vara medlem ioch erlägga avgift till viss eller vissa studerandesammanslutningar bestå efterden . I anslutning härtill läggs förslag fram om bl. a. lag omobligatoriska studerandesammanslutningar och om elektorsförsamlingar för valav representanter för studerande i högskoleorgan. Någon utvidgning avobligatoriet till utbildningar som inte omfattas av obligatoriet skallemellertid inte ske. bör obligatoriet avskaffas. Ipropositionen behandlas också sammansättningen av vissa organ inom högskolan.Frågan om representation för allmänintressen och verksamheten för de anställdaoch de studerande tas upp. De organ som behandlas är högskolestyrelse,regionstyrelse, linjenämnd, fakultets/sektionskollegium ochfakultets/sektionsnämnd samt styrelse för institution eller annan arbetsenhet. Iett särskilt avsnitt behandlas vissa studieorganisatoriska och tjänsteorganisatoriskafrågor. I vad gäller betyg anförs att frågan om vilken betygsskala som skallanvändas måste bedömas från fall till fall efter de särskilda fömtsättningarsom gäller för varje enskild utbildningslinje. I propositionen anmäls attuniversitets- och högskoleämbetet respektive får i uppdragatt i samband med fastställande av utbildningsplaner ange vilket betygssystemsom skall användas för varje allmän utbildningslinje. Ipropositionen behandlas också några särskilda utbildningsområden. Mot bakgrundav journalistutbildningsutredningens betänkande A jour läggs förslag fram omändringar i journalistutbildningen. Med utgångspunkt i förslag årsvårdutbildningsberedning () redovisas ställningstaganden till vissakortare vårdutbildningsgångar. Vidare tas vissa frågor om utbildningen påkulturområdet upp. Förslag läggs också fram om en ändrad juristutbildning ochom särskild studiegång till läkare för sjuksköterskor. UbU 1976/77: 20 3 Slutligen läggs i propositionen fram förslag omanslag för högskolan för /78. I anslutning härtill behandlasockså frågor om anslagssystem m. m., bl. a. med avseende på fritt tillträdetill vissa delar av högskoleutbildningen. 2 Reformering av högskoleutbildningen 2.1.1 Förslag till Högskolelag 1 §Inom högskolan skall bedrivas utbildning, forskning och utveck lingsarbete. 2 § Utbildningen inom högskolan skall bygga påvetenskaplig grund. Utbildningen skall anordnas så att de studerande förvärvar kunskaper och färdigheter samtutvecklar sin förmåga att kritiskt bedöma företeelser av skilda slag.Utbildningen skall främja att de studerande förbereder sig för skilda yrkeneller vidareutvecklar sig inom yrken som de redan utövar. Inom utbildningenskall kunskaper och färdigheter som har vunnits inom arbets- och samhällsliveti övrigt tas tillvara. All utbildning skallfrämja de studerandes personliga utveckling. Somett allmänt mål för utbildningen gäller att den skall främja förståelsen förandra länder och för internationella förhållanden. 3 § Forskningen inom högskolan skallsyfta till att vinna ytterligare kunskaper och till att finna vetenskapliggrund för utbildning och annan verksamhet. 4 § Utvecklingsarbetet inom högskolanskall syfta till att främja utvecklingen inom sådana områden, av konstnärligeller annan karaktär, som berörs av utbildningen och forskningen. 5 § Verksamheten inom högskolan skallanordnas så att samband mellan utbildningen, forskningen och utvecklingsarbetettryggas. 6 § Till verksamheten inom högskolanskall höra att sprida kännedom om forskning och utvecklingsarbete. Kännedomskall också spridas om vilka erfarenheter och kunskaper som har vunnits och omhur dessa erfarenheter och kunskaper skall kunna tillämpas. om verksamheten inom högskolan 7 §Utbildningen inom högskolan skall planeras med hänsyn till sam hällets behov av utbildade och individernas behov och önskemål. ma hänsyn skall tagas när resurserna for utbildning fördelas inom hög skolan. När utbildningen planerasskall åtgärder vidtagas som främjar att UbU 1916/11: 20 4 utbildningenkan ingå i en växling mellan studier och yrkesverksamhet (återkommandeutbildning). 8 §Utbildningen inom högskolan skall omfatta grundläggande hög skoleutbildning och forskarutbildning. Inomhögskolan kan även meddelas annan utbildning än grundläggandehögskoleutbildning och forskarutbildning. Föreskrifter om sådan annanutbildning meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. 9 §Grundläggande högskoleutbildning skall bygga på att de stude rande har gått igenom en linje i gymnasieskolan som omfattar minst två läsår eller att de har motsvarande utbildning eller erfarenhet. Rege ringen eller myndighet som regeringen utser kan för viss grundläggande högskoleutbildning föreskriva annat. Forskarutbildningskall bygga på att de studerande har gått igenom grundläggandehögskoleutbildning eller att de har annan därmed jämförlig utbildning ellererfarenhet. 10 § Den som uppfyller föreskrivna behörighetsvillkorhar rätt att bli antagen som studerande till utbildning inom högskolan, om ejannat följer av beslut eller föreskrift som avses i 11, 12 eller 13 §. 11 § kan bestämma hur många studerande somhögst får antagas till viss utbildning inom högskolan. Ifråga om annan utbildning än den som omfattas av beslut enligtförsta stycket kan antalet studerande begränsas, om tillgängliga resurser ejräcker. Föreskrifter om sådan begränsning meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen utser. kan dock för viss utbildning beslutaatt sådan begränsning ej får ske eller att begränsning får ske endast om vissavillkor är uppfyllda. 12 § Utlänning som ej är bosatt i landet eller som harbosatt sig här i huvudsakligt syfte att få utbildning får antagas somstuderande till utbildning inom högskolan enligt föreskrifter som regeringenmeddelar. 13 § Finns ej plats för alla sökande i fall som avsesi 11 eller 12 § bestämmes företrädet mellan sökandena enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. 14 § Som allmänna principer för forskningen inomhögskolan skall gälla att forskningsproblem får fritt väljas och formuleras,att forskningsmetoder får fritt utvecklas samt att forskningsresultat fårfritt publiceras. 15 § Huvudmän för högskolan är staten samt, eftermedgivande av regeringen eller myndighet som regeringen utser, kommun och landstingskommun.Sådant medgivande får avse endast grundläggande hög skoleutbildning. 16 §Verksamheten inom högskolan skall ledas av lokala styrelser, rektorsämbeten, linjenämnder, fakultetsnämnder, sektionsnämnder samt UbU1976/77: 20 5 styrelser för institutioner och andra arbetsenheter. Vid högskoleenheten inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde får i stället för fakultetsnämnder och sektionsnämnderfinnas andra organ enligt vad som föreskrives i 25 §. 17 § Vid statlig enhet inom högskolan (högskoleenhet)skall finnas en styrelse och ett rektorsämbete. Styrelsen skall ha inseendeöver högskoleenhetens alla angelägenheter och svara för att enhetens uppgifterfullgöres. skall under styrelsen fortlöpande ha det närmasteinseendet över allt som rör högskoleenheten. 18 § I styrelsen för högskoleenhetskall ingå 1. företrädareför allmänna intressen och 2. företrädareför verksamheten inom styrelsens verksamhetsområde. Företrädare för de anställda och de studerande inom styrelsens verk samhetsområde har rätt att ingå i styrelsen. Företrädarna för allmänna intressen skall utgöra omkringen tredjedel av antalet ledamöter. Tredje stycket gäller ej styrelsen för högskoleenheteninom verksamhetsområde. Föreskrifter om den närmaresammansättningen av denna styrelse meddelas av regeringen. 19 § Skolstyrelsen skall vara lokal styrelse för kommunsgrundläg gande högskoleutbildning. Skolstyrelsen skall ha inseende över alla angelägenhetersom avser utbildningen och svara för att utbildningsuppgifterna fullgöres, iden mån detta ej tillkommer annan enligt denna lag, enligt föreskrift sommeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser eller enligtbeslut som avses i 49 § kommunallagen (1977: 000). Kommun kan besluta att annan nämnd iskolstyrelsens ställe skall vara lokal styrelse. 20 § skall vara lokal styrelse förlandstingskom muns grundläggande högskoleutbildning. skall ha inseende över alla angelägenhetersom avser utbildningen och svara för att utbildningsuppgifterna fullgöres, iden mån detta ej tillkommer annan enligt denna lag, enligt föreskrift sommeddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser eller enligt beslutsom avses i 49 § kommunallagen (1977: 000). Landstingskommun kan besluta att annan landstingskommunalnämnd i utbildningsnämndens ställe skall vara lokal styrelse för landstingskommunsgrundläggande högskoleutbildning eller del därav. 21 § För den grundläggande högskoleutbildningen skallfinnas linje nämnder, om ej annat följer av föreskrifter som regeringen meddelar. verksamhetsområde skall avse grundläggandehögskoleutbildning vid en högskoleenhet eller en eller landstingskommunalläroanstalt. Om det är lämpligt kan linjenämnds verksamhetsområde omfattagrundläggande högskoleutbildning vid mer än en högskoleenhet. skall inom sitt verksamhetsområde planerautbildningen och handlägga övriga frågor om vad utbildningen skall innehållaoch om hur utbildningen skall organiseras. 11 dess lydelse enligt prop, 1975/76: 187. 2 I desslydelse enligt prop. 1975/76; 187. UbU 1976/77: 20 6 22 §I linjenämnd skall ingå företrädare för verksamheten inom nämn dens verksamhetsområde. I linjenämnd skall också ingå företrädare för yrkeslivet, om ej särskilda skäl föranleder annat. Företrädare för de an ställda och de studerande inom nämndens verksamhetsområde har rätt att ingå i nämnden. verksamhetsområde grundläggande högskoleutbildning som anordnas avkommun eller landstingskommun, får styrelsen för denna utbildning utse enledamot i linjenämnden utöver de ledamöter som avses i första stycket. 23 §För forskarutbildningen och forskningen vid högskolan inom verksamhetsområde skall finnas fakultets nämnder och sektionsnämnder. Fakultetsnämndsverksamhet skall avse ett särskilt vetenskapsområde (fakultet) i enhögskoleregion. verksamhet skall avse en del av en fakultet(sektion) i en högskoleregion. skall inom sitt verksamhetsområde 1. planera forskarutbildningen, 2. handlägga övriga frågor om vad forskarutbildningenskall innehålla och om hur forskarutbildningen skall organiseras samt 3. handlägga vissa frågor om planering av forskningen. 24 § I fakultetsnämnd och sektionsnämnd skall ingåföreträdare för verksamheten inom nämndens verksamhetsområde. Företrädare förde anställda och de studerande inom fakultetsnämnds och sektionsnämndsverksamhetsområde har rätt att ingå i nämnden. I fakultetsnämnd ochsektionsnämnd kan ingå företrädare för sådant forsknings- och utvecklingsarbeteutanför högskolan som har anknytning till nämndens verksamhetsområde. 25 § För forskningen och forskarutbildningen vidhögskoleenheten inom verksamhetsområde får finnas andraorgan än fakultetsnämnder och sektionsnämnder. Föreskrifter om dessa andraorgan meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen utser. 26 § Vid högskoleenhet skall utbildningen, forskningenoch utvecklingsarbetet bedrivas inom institutioner eller andra arbetsenheter. Institutioneller arbetsenhet skall ledas av en styrelse, om ej annat följer avföreskrifter som regeringen meddelar. Företrädareför de anställda och de studerande inom institution eller arbetsenhet har rättatt ingå i styrelsen för institutionen respektive arbetsenheten. 27 § För högskolan skall finnas centralaförvaltningsmyndigheter enligt föreskrifter som regeringen meddelar. 28 § Landet skall vara indelat i sexhögskoleregioner. 29 § För högskoleregion iskall finnas enregionstyrelse. UbU 1976/77: 20 7 30 § Regionstyrelse skall för högskoleregionen planeraoch samordna den grundläggande högskoleutbildningen inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. 31 § I regionstyrelse skall ingå 1. företrädare för allmänna intressen och 2. företrädare för verksamheten inom högskolan iregionen. Företrädare för de anställda och de studerande inom högskolan i regionen har rätt att ingåi . Företrädarnaför allmänna intressen skall utgöra omkring två tredjedelar av antaletledamöter. 32 §De ledamöter i styrelsen för högskoleenhet som skall vara före trädare för allmänna intressen skall väljas av den eller de kommuner och landstingskommuner till vilken eller vilka högskoleenheten är för lagd. Hur många av dessa ledamöter som skall väljas av varje kommun eller landstingskommun bestämmes av . I ärendet skall samråda med den eller de kommuner och landstings kommuner som beröres. Kommunkan i samråd med landstingskommunen besluta att landstingskommunen skall fullgörakommunens skyldighet enligt första stycket. Valav ledamöter skall vara proportionellt, om det begäres av minst så mångaväljande som motsvarar det tal vilket erhålles om samtliga väljandes antaldelas med det antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådantproportionellt val finns särskilda föreskrifter. Ifråga om styrelsen för högskoleenheten inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde gäller föreskrifter som regeringen meddelar i stället förförstatredje styckena i denna paragraf. 33 §Sådan ledamot i lokalt organ enligt denna lag som skall före träda de studerande eller de anställda utses och entledigas enligt före skrifter i lag eller i annan författning. Detsamma gäller i fråga om lo kalt organ som inrättats enligt föreskrift av regeringen. Isådan annan författning som avses i första stycket får överlämnas åt enskildindivid och sammanslutning att utse ledamot. 34 §Till grundläggande högskoleutbildning som anordnas av kom mun eller landstingskommun antages sökande utan avseende på kyrko bokföringsort. Harkommun tagit emot studerande som ej är kyrkobokförd inom kommunen, har kommunenrätt till ersättning för utbildningen. Ersättningen skall utges av den kommundär den studerande är kyrkobokförd. Ersättningen skall utgå med det belopp somföreskrives av regeringen eller myndighet som regeringen utser, om kommunernaej kommer överens om annat. Andrastycket äger motsvarande tillämpning på grundläggande högskoleutbildning somanordnas av landstingskommun. 35 §Regeringen får överlämna till organ som utser att antaga studerande i grundläggande högskoleutbildning som an ordnas av kommun eller landstingskommun. UbU 1976/77: 20 8 36 §Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om organisatio nen av kommuns och landstingskommuns högskoleutbildning samt om kommuns och landstingskommuns befattning i övrigt med sådan utbild ning. Regeringenfår överlåta åt förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter som avses iförsta stycket. 37 § Inom högskolan får anordnas försöksverksamhet.Föreskrifter om försöksverksamhet meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenutser. I sådan föreskrift får göras undantag från föreskrift i denna lag. 38 § Regeringen eller myndighet som regeringen utsermeddelar ytterligare föreskrifter i ämne som behandlas i denna lag. Denna lag träder i kraft då lagen(1975: 168) om rätt för sammanslutningar av studerande eller anställda att utseledamöter i styrelse eller annat organ vid utbildningskall upphöra att gälla. Regeringen får föreskriva undantag från föreskrift ihögskolelagen för viss verksamhet inom högskolan för tiden till och medutgången av . 1 §Studerande vid högskoleenhet skall vara medlem i studentkår eller elevkår som finns vid enheten. Skyldigheten skall avsemedlemskap i sådan kår 1. som före fanns vidläroanstalt som helt eller delvis har gått upp i högskoleenheten och 2. som de studerande vid den tidigare läroanstaltenomedelbart före var skyldiga att tillhöra enligt någon avföljande författningar, nämligen universitetsförordningen (1964: 461),förordningen (1964: 538) om socialhögskolorna, förordningen (1965: 494) medstadga för jordbrukets högskolor, förordningen (1967: 236) omjournahsthög-skolorna, förordningen (1967: 273) om gymnastik- och idrottshögskolorna,förordningen (1968: 318) om lärarhögskolorna, förordningen (1972: 308) ombibliotekshögskolan och provisoriska stadgan förmusikhögskolorna. 2 § Finns vid högskoleenhet mer än enstudentkår eller elevkår, som avses i 1 §, skall den studerande tillhöra deneller de av dessa som han närmast hade varit skyldig att tillhöra enligt deföreskrifter som gällde före . 3 § Studerande vid högskoleenhet skalläven vara medlem i nation eller studentförening för fakultet som finns videnheten. Skyldighetenskall avse medlemskap i sådan nation eller studentförening för fakultet 1.som före fanns vid läroanstalt som helt eller delvishar gått upp i högskoleenheten och UbU 1976/77: 20 9 2. som de studerande vid den tidigare läroanstaltenomedelbart före var skyldiga att tillhöra enligt bestämmelsermeddelade med stöd av 88 § universitetsförordningen (1964: 461). 4 § Den studerande skall tillhöra dennation eller den eller de studentföreningar för fakultet som han närmast hadevarit skyldig att tillhöra enligt de föreskrifter som gällde föreden . 5 § Regeringen får föreskriva att destuderande vid viss utbildning ej skall vara skyldiga att vara medlemmar istudentkår, elevkår, nation eller studentförening för fakultet. Regeringen fåröverlåta på förvaltningsmyndighet att meddela sådan föreskrift. Föreskriftsom avses i första stycket skall ha till syfte att ej utvidga den skyldighetatt tillhöra studerandesammanslutningar som gällde före den 1 juli1977. 6 § Studerande som ej är skyldig attvara medlem i studentkår, elevkår, nation eller studentförening för fakultethar rätt att på begäran bli medlem i sådan sammanslutning vid högskoleenheten.Finns flera sådana sammanslutningar vid enheten har han rätt att bli medlem iden eller de av dessa som närmast får anses vara avsedd för gmpp av studerandesom han tillhör. 7 § Styrelsen för högskoleenheten skallpröva fråga om skyldighet eller rätt att tillhöra studentkår, elevkår, nationeller studentförening för fakultet vid enheten. 8 § Studentkår, elevkår, nation ochstudentförening för fakultet skall ha till ändamål att främja medlemmarnasstudier och vad därmed äger sammanhang. 9 § För studentkår, elevkår, nation ochstudentförening för fakultet skall finnas stadgar. Istadgarna skall finnas bestämmelser om rätt för studerande att vinna inträde,om styrelse, kuratorer eller andra funktionärer, som skall handhasammanslutningens angelägenheter, och om de avgifter som medlemmarna skallerlägga. Dessutom skall finnas de övriga bestämmelser som kan behövas. Stadgarnaskall antagas av sammanslutningen. De bestämmelser som behandlar medlemsinträde och utträde samt avgifter är giltiga endast om de har godkänts avstyrelsen för högskoleenheten. 10 § Två eller flera sammanslutningar som avses i 8 §får besluta att de skall slås ihop till en sammanslutning. 11 § Underlåter studerande att söka inträde istudentkår, elevkår, nation eller studentförening för fakultet som han ärskyldig att tillhöra, får styrelsen för högskoleenheten förordna att denstuderande skall avstängas från prov till dess rättelse har skett. Detsammagäller om han ej betalar sådan avgift till sammanslutningen som har fastställtsenligt gällande föreskrifter i stadgama för sammanslutningen. 12 § Talan mot beslut av styrelsen för högskoleenhetenligt denna lag föres genom besvär hos universitets- och högskoleämbeteteller, såvitt avser , hos regeringen. UbU 1976/77: 20 10 Talan mot beslut av universitets- ochhögskoleämbetet enligt denna lag föres genom besvär hos regeringen. Dennalag träder i kraft . 1 § Vid varje högskoleenhet skallfinnas en elektorsförsamling. 2 § Elektorsförsamlingen skall pröva omföreträdare för de studerande vid högskoleenheten skall ingå som ledamöter isådant organ vid enheten i vilket företrädare för de studerande har rätt attingå. att företrädare för de studerande skall ingåi visst sådant organ, skall församlingen utse dessa företrädare. Regeringeneller myndighet som regeringen utser kan föreskriva att första stycket ej skallgälla för visst organ. 3 § I elektorsförsamlingen skall ingådet antal elektorer som styrelsen för högskoleenheten bestämmer. Antalet fårdock ej överstiga 100. 4 § Vid högskoleenhet där det finnssådan studentkår eller elevkår som avses i lagen (1977: 000) om obligatoriskastuderandesammanslutningar skall elektorer utses genom val. 5 § För val som avses i 4 § skall detvid högskoleenheten finnas en valkrets för varje sådan studentkår eller elevkårvid enheten som avses i lagen (1977: 000) om obligatoriskastuderandesammanslutningar. Finnsvid högskoleenheten studerande som ej är skyldiga att tillhöra studentkår ellerelevkår, skall det även finnas en särskild valkrets för dessa studerande. 6 §Styrelsen för högskoleenhet som avses i 4 § fördelar antalet elek torer mellan valkretsarna, med hänsyn till antalet studerande inom kret sarna. Till varje valkrets skalldock alltid föras minst två elektorer. 7 § Inom valkrets som avses i 6 § förstastycket skall elektorerna utses av sådant organ inom kåren som utsetts direkteller indirekt genom allmänt val av medlemmarna i kåren. Finns ej sådant organskall elek-torema väljas i allmänt val av medlemmar.