bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Utskottethar inte något att erinra mot regeringens förslag lill medelsanvisning.Beträffande finansiering m. m. återkommer utskottet vid behandlingen av denaviserade propositionen och räknar med att då också behandla motionen1976/77:1460 av m. fl. (s). Frånanslaget Vissa ersättningar m. m . bestrids utgifter för bl. a. den särskildahjälpverksamhet som försvarsstabens personalvårdsbyrå bedriver till förmån förde värnpliktiga och deras anhöriga. I budgetpropositionen (bil. 7 s. 149-153)har regeringen lämnat förslag till anslagsberäkning. Härav framgår att försvaretscivilförvaltning har beräknat en ökning med . för den särskildahjälpverksamheten. För innevarande budgetår disponerar ämbetsverket 500 000 kr.för ändamålet. Försvarsministern uttalar i budgetpropositionen att han vidberäkningen av medelsbehovet för den särskilda hjälpverksamheten har förutsattatt del nuvarande högstbeloppet bibehålls. Ipropositionen 1976/77:74 (bil. 1 s. 216)anmäler försvarsministern att hanfömtser en kostnadsökning med 7 milj. kr. nästa budgetår under anslaget Vissaersättningar m. m. på grund av förslagen i prop. 1976/77:64 om statligtpersonskadeskydd m. m. Denna kostnadsökning anser han bör bestridas med medelavsedda för prisreglering. Motionen340 (s) tar upp den särskilda hjälpverksamheten till förmån för värnpliktigaoch deras anhöriga. Motionärerna föreslår att anslaget skall ökas med 200 000kr. Ifrågavarandemedel för särskild hjälpverksamhet är avsedda att tillgodose behov somföranleds av värnpliktstjänstgöringen och som inte kan tillgodoses inom ramenför gällande familjebidragsförfattningar eller avhjälpas i annan ordning.Bidrag kan utgå till såväl värnpliktig som till den värnpliktiges familj.Värnpliktig och dennes anhöriga kan vid 360 dagars värnpliktstjänstgöring fåsammanlagt högst . Detta belopp kan ökas med . för varje fullgjord30-dagarsperiod utöver . Ersättning utbetalas av förbandschef sombidrag för el- och gasräkning, hemförsäkring och telefonkostnad. Då särskildaskäl föreligger kan chefen för försvarsstabens personalvårdsbyrå iundanlagsfall medge utbetalningar även för andra ändamål. Densärskilda hjälpverksamheten tar sikte på akuta och extraordinära ekonomiskasituationer som en värnpliktig kan komma i. För ändamålet har under många årfunnits en särskild post inom ett större anslag. Häravsedda bidrag har behandlats i en frågedebatt den 21 april 1977.Försvarsministern anförde därvid att man inom försvarsdepartementet skallgranska utnyttjandet av posten för särskild hjälpverksamhet, bl. a. i fråga omrutinerna för kostnadsuppföljning. Han förklarade att han skulle kunna tänkasig att man av posten sätter av ett belopp som flr utnyttjas endast efterbeslut av central myndighet. FÖU 1976/77:13 78 Som framgår av försvarsministerns anförande ifrågedebatten kommer medelsbehoven för ändamålet att undersökas närmare, liksomfrågan om uppföljningen av medelsförbrukningen. avses inte maximeraposten för särskild hjälpverksamhet och det blir alltså möjligt för regeringenatt anpassa medelsförbrukningen. Utskottet erinrar om att anslaget Vissaersättningar m. m. är ett förslagsanslag, som vid behov kan överskridas efterbeslut av regeringen. Motionen 340 (s) bör inte bifallas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i dennadel och hemställer i fråga om Oärde huvudtiteln 1. att till Reglering av prisstegringar fördel militära försvaret för /78 anvisar ett förslagsanslag av1510 , 2. att till Aiméförband: Ledning ochförbandsverksamhet för /78 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att beträffande ArméfÖrband:Materielanskaffning a. bemyndigarregeringen att medge att beställningar av mate riel m. m. för arméförband får läggas ut inom en kostnadsram av I , b. /78 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att till Aiméförband: Iståndsättningav befästningar och kaserner för /78 anvisar ett förslagsanslag av , S: att beträffande Arméförband: Forskningoch utveckling a. bemyndigarregeringen att medge att utvecklingsarbete för arméförband får beställas inom en kostnadsram av , b. /78 anvisar ett förslagsanslag av , 6. att till Marinförband: Ledningoch.förbandsverksamhet för /78 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att beträffande Marinförband:Materielanskaffning a. bemyndigarregeringen att medge att beställningar av mate riel m. m. för marinförband får läggas ut inom en kostnadsram av 1 , b. /78 anvisar ett förslagsanslag av , 8. att till Marinförband: Iståndsättningav befästningar och kaserner för budgelliret 1977/78 anvisarett förslagsanslag av . FÖU 1976/77:13 79 9. alt beträffande Marinjörband:Forskning och utveckling a. bemyndigarregeringen att medge att utvecklingsarbete för marinförband får beställas inom en kostnadsram av , b. /78 anvisar ett förslagsanslag av , 10. att till Flygvapenförband: Ledning och.förbandsverksamhet för /78 anvisar ett förslagsanslag av , 11. att beträffande Flygvapenförband:Materielanskaffning a. bemyndigarregeringen att medge att beställningar av mate riel m. m. för flygvapenförband flr läggas ut inom en kost nadsram av 3 , b. /78 anvisar ett förslagsanslag av 1 , 12. att till Flygvapenförband: Iståndsättningav befästningar och kaserner för /78 anvisar ett förslagsanslagav , 13. att beträffande Flygvapenförband:Forskning och utveckling a. med bifalltill propositionen 1976/77:74 och med avslag på motionen 1976/77:1504, yrkandet 17 i denna del, bemyndigar regeringen alt medge att utvecklingsarbete för fiygvapenförband får beställas inom en kostnadsram av 1 , b. med bifalltill propositionen 1976/77:74 och med avslag på motionen 1976/77:1504, yrkandet 17 i denna del, för /78 anvisar eu förslagsanslag av , 14. att till för vissastaber m. : Ledning och föl-bandsverksamhet för /78 anvisarett förslagsanslag av , 15. att beträffande Krigsoiganisaiion förvissa staber m. m.: Maierielanskaffning m. in. a. bemyndigarregeringen att medge att beställningar av mate riel m. m. för vissa staber får läggas ut inom en kostnadsram av , b. /78 anvisar ett förslagsanslag av , 16. att till /78 anvisar ett förslagsanslag av , 17. att till Frivilligaförsvarsorganisationer m. m. för /78 anvisar ett förslagsanslagav . FÖU 1976/77:13 80 18. attriksdagen beträffande Viss gemensam verksamhet a. bemyndigarregeringen att medge att beställningar m. m. av krigskartor får läggas ut inom en kostnadsram av , b. för budgetåret1977/78 anvisar ett förslagsanslag av II , 19. attriksdagen beträffande Vissa ersättningar m. tn. a. med bifalllill propositionen 1976/77:100 och med avslag på motionen 1976/77:340 för /78 anvisar ett förslagsanslag av , b. lämnarutan erinran vad föredragande statsrådet i propo sitionen 1976/77:74 har anfört om överskridande av anslaget, i fråga om försvaretsfastighetsfond 20. att till Arinéförband: Anskaffning avanläggningar för /78 anvisar ett investeringsanslag av , 21. att till Marinförband: Anskaffning avanläggningar för /78 anvisarett investeringsanslag av 79 900 000kr., 22. att till Flygvapenförband: Anskaffning avanläggningar för /78 anvisar ett investeringsanslag om , i fråga om statensdatamaskinfond, försvarets delfond 23. attriksdagen beträffande Anskaffning av datamaskiner a. /78 anvisar ett investeringsanslag av , b. medger altdatamaskinulrustning beställs till en kostnad av - utöver tidigare medgivet belopp - högst . Regeringen har i propositionen 1976/77:74 (bil. 254-284) föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för civilförsvaretsfortsatta utveckling som föredragande statsrådet har angett, 2. för /78 fastställa utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum till . och utgiftsramen för skyddsnjmtill , båda prisläge , 3. bemyndiga regeringen att justera utgiftsramarna förcivilförsvaret för /78 med hänsyn till prisutvecklingen enligtnettoprisindex, 4. bemyndiga regeringen att justera utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum för /78 på grund av över- ellerunderutnyttjande FÖU 1976/77:13 81 avutgiftsramen för /77, 5.bemyndiga regeringen att under /78 medge överskridande avutgiftsramarna för civilförsvaret om det behövs av konjunktur- ellerberedskapsskäl. försvarsutredning har mot bakgmnd avgenomförd programplanering lämnat förslag till grunder för den fortsattautvecklingen av civilförsvaret och till inriktning av planeringen för perioden1977/78-1981/82 (SOU 1977:1). Propositionen är grundad på dessa förslag. Försvarsministernredovisar vissa beslut rörande civilförsvaret som har fattats under senare åroch tar därefter ställning till m å 1 e n för civilförsvarets fortsattautveckling och till de allmänna utgångspunkter som bör gälla för planeringen avbefolkningsskyddet. I fortsättningen behandlar försvarsministern främst skyddeti form av skyddsrum. Härvid lämnas förslag rörande bl. o behov avförvarning och krav på alarmeringssystemet. Blandövriga frågor som försvarsministern behandlar ingår bl. o anskaffningav materiel och anläggningar Beträffande ramberäkningar anger försvarsministernen planeringsram för civilförsvarets utveckling /78-1981/82samt basbelopp och utgiftsram för /78. Principer för prisregleringav ramen anges också. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1976/77:177av i m. fi. (s) vart yrkas att hosregeringen begär en parlamentarisk utredning om kommunanknuiet civilförsvar. 1976/77:343av () vari yrkas att hos regeringen begär förslag omdirektrekrytering av värnpliktiga också till civilförsvaret samt även i övrigtåtgärder för att "föryngra" civilförsvaret. 6Riksdagen 1976/77. FÖU 1976/77:13 82 1976/77:1504av m. fi. (s) såvitt gäller yrkandet 8 att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvalificerad utbildning förcivilförsvarets personal. Målet för planeringen av befolkningsskyddet börenligt försvarsministern vara att öka statsmakternas handlingsmöjligheter isituationer när befolkningen står inför hot om skadegörelse och alt härigenombidra till totalförsvarets fredsbevarande förmåga. Planeringen bör vidareinriktas på åtgärder som gör det möjligt att i händelse av krig skydda ochhjälpa befolkningen mot verkningarna av stridshandlingar av olika slag.Åtgärderna skall enligt försvarsministern i första hand syfta till att skyddabefolkningen mot verkningarna av konventionella stridsmedel, som sätts in motmilitära mål och som kan ge upphov lill skador på befolkningen. Begreppetmilitära mål innefattar också sådana mål som inte är direkt hänföriiga tillförsvarsmakten men som är av stor betydelse för de militära operationerna ochför landets försvarsförmåga i övrigt. Försvarsministernanser också att befolkningscentra som sådana inte bör ses som primära mål fören angripare. Även om bekämpningen i samband med en invasion främst riktas motmilitärt betydelsefulla mål, måste man likväl räkna med att befolkningen löperrisk att skadas. I enlighet med tidigare uppfattning anser försvarsministernockså att skydd mot ABC-stridsmedel bör åstadkommas när det kan ske utan attdet medför nämnvärda merkostnader. Dessamål och allmänna utgångspunkter för planeringen av civilförsvaret är i alltväsentligt desamma som har gällt . Utskottet ansluter sig tillförsvarsministerns uppfattning att ingen ändring nu bör göras i dessaplaneringsförutsättningar. Befolkningen kan i krig beredas skydd dels iskyddsrum, dels genom utrymningar till mindre utsatta områden. Dessa båda typerav åtgärder kompletterar varandra. Med utrymningar av mycket stor omfattningriskerar man alt få allvariiga störningar i samhällslivet. Planeringen bör därförinriktas på att skydd i möjlig mån bereds befolkningen i skyddsrum i närhetenav bostäder och arbetsplatser. En planläggning för utrymning av tätorter ochandra områden bör dock behållas för att ge handlingsfrihet att besluta ef lerden rådande situationen. En viktig fråga i detta sammanhang är var skyddsrumbör anordnas. Av kostnadsskäl måste man nu liksom tidigare begränsaskyddsrumsbyggandet. Utskottet delar försvarsministerns uppfäll- FÖU 1976/77:13 83 ningatt skyddsrum bör byggas i orter och på platser som bedöms bli särskilt utsattavid stridshandlingar eller hot om skadegörelse. Utskottetanser del vara betydelsefullt att urvalet av orter med skydds-rumsbyggnadspliktdä och då ses över mot bakgrund av utvecklingen i orterna, ändrade bedömningarav riskerna för befolkningen med hänsyn till operativ planläggning, denvapentekniska utvecklingen m. m. En reviderad förteckning av skyddsrumsorteravses senare bli fastställd av regeringen. Försvarsministernbehandlar frågan om skyddsrummens förmåga att skydda mot olika slag avverkningar av stridsmedel. Enligt de riktlinjer som hargodkänt skall skyddsrum framdelesanordnas även för människor som bor ellerarbetar i byggnader som har varit undantagna frånskyddsrumsbyggnadsplikt. Försvarsministern anser att kvalitetsnivån bör varaenhetlig oberoende av i vilken typ av byggnad som skyddsrummet anordnas.Utskottet anser att dessa principer är lämpliga. Skyddsrumbör i första hand ge skydd mot brand, ras, sprängverkan och splitter samt varaförsedda med anordningar för luftrening. Av de skyddsrumskvaliteter somcivilförsvarsstyrelsen har studerat anser försvarsministern i likhet medförsvarsutredningen att den s. k. kvalitet 2 motsvarar de krav som bör ställasför skydd mot i första hand verkningarna av konventionella stridsmedel.Skyddsrum i detta utförande ger även visst skydd mot radioaktivt nedfall ochden långvariga stötvågen från A-stridsmedel (kärnvapen). Utskottet har intenågot att erinra. Användningenav skyddsrummen i krigstid påverkas av möjligheterna att få förvarning föreflyganfall och att kunna alarmera befolkningen så att den hinner söka uppskyddsrummen före anfall. har studerat dessa frågor ochanser att kravet på förvarningstid för alarmering av befolkningen inte helt kantillgodoses under ett krigs förlopp. anser därför attvissa åtgärder bör vidtas för att öka säkerheten och uthålligheten iförvarnings- och alarmeringssystemet. Ilikhet med försvarsministern anser utskottet att sådana organisatoriskaåtgärder som redogör för i programplanen och som röralarmeringens ledningsorganisation, personalrekrytering samt grundutbildningoch övning bör kunna leda till ökad säkerhet i alarmeringssystemet. Dessaåtgärder bör därför komma till stånd. Frågan om att öka uthålligheten genomviss reservdelsanskaffning till radarstationer har utskottet behandlat underpunkten 3 i det föregående. Vadförsvarsministern i övrigt har uttalat rörande skydd av befolkningen föranlederinte någon erinran från utskottets sida. Rekr\ileringav värnpliktiga till civilförsvaret I motionen 343 (fp) behandlas frågan omdirektrekrytering av värnpliktiga lill civilförsvaret. Motionären anser attcivilförsvaret har ett myckel stort behov av att föryngra sin organisation. FÖU 1976/77:13 84 om210 000 personer utgörs 85 96 av män. Till det lokala allmänna civilförsvaretrekryteras i allmänhet dessa män när de lämnat värnpliktsåldern, alltså förstefter . Enligtmotionären medför dessa förhållanden betydande svårigheter. De krav som ställspå civilförsvarets personal, fysiskt och psykiskt, blir mycket stora om man t.ex. skall släcka bränder, rädda människor under hoprasade hus och arbeta sigfram till instängda i skyddsrum. Om fler yngre personer ingick i civilförsvaretskulle möjligheterna att klara de fysiskt mest krävande uppgifterna bli betydligtstörre, menar motionären. 1972års värnpliktsutredning har i en promemoria (Ds Fö 1976:2) särskilt behandlatolika frågorom överföring av värnpliktspersonal till totalförsvarets civiladelar. 1 promemorian betonas alt utredningen i sina överväganden har utgåttfrån att totalförsvarsmyndigheterna alltid i första hand tar till vara depersonella resurser som finns tillgängliga och som inte är värnpliktiga. Desistnämnda måste enligt utredningens mening primärt vara avsedda förförsvarsmakten. Det är enligt utredningen angeläget att detta förhållande tillalla delar respekteras. Utredningenanser att vissa åtgärder som f. n. prövas av värnpliktsverket (VPV) i samrådmed () bör kunna medföra dels en viss föryngring avden personal som är disponibel för totalförsvarets civila delar, dels attregionala överskott av vapenföra värnpliktiga i ökad utsträckning skulle kunnaställas till AMS' disposition. Utskottetvill erinra om att överbefälhavaren , på uppdrag av totalförsvaretschefsnämnd, har föranstaltat om en översyn av frågan om totalförsvaretspersonalbehov. Översynen skall göras i samverkan med främst AMS, VPV ochcivilförsvarsstyrelsen. Överbefälhavaren seren sådan översyn som ett nödvändigtled i strävan att avväga personalbehov och personaltillgångar samt vid behovfinna former för ett bättre utnyttjande av personaltillgångarsom ännu inte ärfullt utnyttjade. Såvitt utskottet kan finna ansluter sig de avöverbefälhavaren anmälda avsikterna väl till de grundläggande principer somvärnpliktsutredningen har angett. Utskottet anser att översynen är angelägenoch förutsätter att de olika totalförsvarsgrenarnas behov av och tillgång påpersonal liksom frågor rörande rekrytering och utnyttjande prövas i samband medöversynen. Utskottetfinner att motionären i sitt yrkande om direktrekrytering vill gå längre än vadvärnpliktsutredningen har velat förorda och längre än vad överbefälhavaren, motbakgrund av de principer som har dragits upp av värnpliktsutredningen, ärberedd att tillstyrka. Inte heller försvarsutredningen har velat förorda sålångtgående åtgärder utan har begränsat sig till alt föreslå en visstidigareläggning av de värnpliktigas överföring från försvarsmakten. Utskottetanser att det f n. inte finns förutsättningar att direktrekrytera värnpliktigatill civilförsvaret. Andra, mindre långtgående åtgärder, som har föreslagits avvärnpliktsutredningen och som överbefälhavaren i huvudsak FÖU 1976/77:13 85 harställt sig positiv till, vilka f n. håller på att utredas, kan enligtutskottets mening komma att verksamt bidra till den föryngring avcivilförsvarets personal som motionären åsyftar. Dit hör främst åtgärder somsyftar till tidigare avgång från försvarsmakten och till en prioritering avcivilförsvarets behov vid fördelning av värnpliktsavgående. förslag (SOU 1977:7) kan leda till åtgärder som fårbetydelse för civilförsvarels personella kvalitet. Mot denna bakgrund förordarutskottet att motionen 343 (fp) inte bifalls. har i sin planeringprioriterat grundutbildning av befäl. Denna inriktning överensstämmer medprinciperna för den beslutade utformningen av del nya grundutbildnings-och övningssystemet. Enligt försvarsministerns uppfattning bör emellertidbefälsutbildningen inte ensidigt få förtur på bekostnad av övriga delar iutbildnings- och övningssystemet. Han räknar därför med en högre planeringsramän den hittillsvarande för att göra en balanserad grundutbildning ochövningsverksamhet möjlig. Den närmare omfattningen av utbildnings- ochövningsverksamheten bör prövas i samband med den fortsatta programplaneringenoch den årliga budgetbehandlingen. Utskottet biträder för,svarsministernsuppfattning i denna fråga. 1motionen 1504 (s) erinras om att civilförsvarets effekt är beroende avtillgången på väl utbildade personer bland de fast anställda. har inteutbildningen av civilförsvarets anställda personal intagit en så framskjutenplats som personalutbildningen för t. ex. den militära personalen. Enligtmotionen bör man ägna ökad uppmärksamhet åt möjligheten att anordna enkvalificerad utbildning för civilförsvarets personal. En sådan utbildning börkunna innefatta frågor om mål och inriktning av civilförsvaret och dess olikaprogram, civilförsvarstaktik samt om det studie- och utvecklingsarbete sompågår inom civilförsvaret. Motionärerna föreslår all flri uppdrag att överväga frågan om anordnande av en sådan kvalificeradutbildning. Utskottetanser att civilförsvarets anställda personal - liksom personalen inom andracivila delara v totalförsvaret - bör vidareutbildas försina uppgifter i olikatyper av tjänst. Beträffande personal i ledande befattningar fyllerundervisningen om totalförsvaret vid försvarshögskolan en del av behovet.Enligt en sammanställning (dec. 1976), som har gjorts på uppdrag avtotalförsvarets chefsnämnd, finns en hel del andra utbildningsmöjligheter förpersonal i det civila totalförsvarets krigsorganisation. Utskottetbedömer att det för civil personal i ledande befattningar inom civilförsvaretfinns ett utbildningsbehov som f n. inte tillgodoses. Behovet torde gällakvalificerade kurser rörande civilförsvarslaklik m. m. Omfattningen ochinriktningen av sådan utbildning bör i första hand övervägas av FÖU 1976/77:13 86 civilförsvarsstyrelseni samråd med närmast berörda myndigheter. Vad utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. 1 civilförsvarets organisation ingår f n. enbevakningskår som äi" avsedd att fullgöra ordnings- och bevakningstjänstunder tid när civilförsvarsberedskap råder. har övervägt ombeväpnade enheter i fortsättningen bör tillhöra civilförsvaret. Utredningenförordaratt uppgifterna i fråga förs över från civilförsvaret tillpolisväsendet. Försvarsministern anmäler att det inom pågårett arbete för att ytterligare klarlägga författningsmässiga, organisatoriska,ekonomiska och andra förutsättningar för att föra bort från civilförsvaretsådana ordnings- och bevakningsuppgifter som kräver beväpnad personal.Utskottet har inte något att erinra (jfr FöU 1976/77:10). har, som ett inslag iperspektivplaneringen, studerat en närmare anknytning av civilförsvaretsuppgifter till den kommunala verksamheten (kommunanknuiet civilförsvar). Enförstudie har genomförts. Iperspektivplan del 2 avseende civilförsvarets utveckling efter år 1977förordade att frågan om ökad samverkan mellancivilförsvar och verksamhet skulle bli föremål för enmyndig-hetsövergripande utredning. att avvakta en sådan har arbetet inomcivilförsvarsstyrelsen, enligt vad utskottet inhämtat, inriktats på sådanauppgifter som under alla förhållanden måste tas fram för fortsatta utredningar. 1motionen 177 (s) erinras om att kommunerna har ansvar för räddningstjänst i fredmedan motsvarande uppgifter i krig skall skötas av det statliga civilförsvaret.Motionärerna påpekar att detta inte stämmer med den s. k.totalförsvarsprincipen att den som har ansvaret för en uppgift i fred börbehålla delta ansvar också under krig. Motionärernaåberopar studieverksamheten rörande kommunanknuiet civilförsvar och framhålleratt har bedömt det som angeläget att koncentrera denärmaste årens studier på att belysa alternativ till dagens civilförsvar med ennärmare anknytning lill den kommunala verksamheten. Fråganom ett kommunanknuiet civilförsvar aktualiserar enligt motionärerna en radproblem som är av myndighetsövergripande karaktär. Dessa gäller bl. a. en igrunden ändrad ansvarfördelning mellan stat och kommun, lagstiftning ochfinansiering. Även folkrättsliga aspekter kan behöva beaktas. FÖU 1976/77:13 87 Enligtmotionärernas mening är det naturiigt att ett arbete av denna karaktär hållssamman av en statlig utredning, i vilken de kommunala intressena blirtillfredsställande representerade. Liksomförsvarsministern vill utskottet betona att framtida krig och kriser i alltstörre utsträckning kommer att engagera hela samhället och befolkningen. Ensträvan bör därför vara att öka samordningen mellan totalförsvarets olikafunktioner i samhället. Ökad vikt bör inte minst läggas vid ett gemensamt ocheffektivare utnyttjande av samhällets samlade resurser för skadeavhjälpandeåtgärder under fred och krig. Som ett led häri bör bedrivas studier omlämpligheten av och möjligheterna att öka samordningen mellan civilförsvaretoch den kommunala verksamheten. Utskottetanser att det är lämpligt att en parlamentariskt förankrad utredning prövarviktiga principfrågor som uppkommer vid studier av ifrågavarande slag. Enligtvad utskottet har inhämtat övervägs inom bl. a. olika formerför att bearbeta sådana frågor. Utskottet anser att en möjlighet är att låtaresultaten av civilförsvarsslyrelsens studier och andra överväganden i fråganom en ökad anknytning av civilförsvaret till kommunerna prövas av denförsvarsutredning som utskottet räknar med kommer att tillkallas (jfr punkten3).