bet · G001KU44 · 1976-12-31 00:00:00 — Dethar slutligen inom utskottet gjorts gällande att uppgifterna om 80 i1975 års budgetproposition var ofullständiga med hänsyn till de planer som dåfanns att NJA tillsammans med Kmppkoncernen i skulle bygga ettvalsverk i . mening skulle det ha varit felaktigt av regeringen om man idelta inledande förharidlingsskede mot i vari fall det ena företagets uttryckligaönskan gett offentlighet åt de pågående överläggningarna. Pågmnd av det anförda finner utskottet inte granskningen ge anledning till någraerinringar mot det sätt på vilket stålverksprojektet handlades av den dåvaranderegeringen. Utskottet vill tillägga, att frågan om att förlägga ett stålverktill Luleåregionen är uppskjuten på grund av den nuvarande pressade situationenpå stålmarknaden men att planerna därmed på intet sätt kan anses skrinlagda. Detta ges tillkänna. KU 1976/77:44 46 3.Beträffande avsnittet 11 Regeringens handläggning av energifrågorna Reservanternaanser att utskottets yttrande i detta avsnitt (s. 32-34) bort ha följandelydelse: Samhällets energiförsörjning är av grundläggandebetydelse för den fortsatta välfärdsutvecklingen. Inte minst efter oljekrisen1973 har behoven av en planmässig hushållning med energi och en långsiktigplanering av energiförsörjningen framstått som en av de viktigaste frågor somstatsmaktema har att handlägga. Mot denna bakgrund har utskottet funnit detangeläget att i årets granskning särskilt uppmärksamma regeringens handläggningav de energipolitiska frågorna. Iregeringsdeklarationen aviserade regeringen vissa förändringar i energipolitiken.Framför allt skulle förslag till en särskild villkorslag för tillstånd att hakärnkraftsverk i drift presenteras för . En skulletillsättas för att förbereda nästa beslut rörande energipolitiken. En viktiguppgift för denna skulle bli att utarbeta en särskildberedskapsplan för avveckling av kärnkraften, vilken skall sättas i kraft, omsäkerhetsproblemen inte kan lösas. För kärnreaktorn , vilken viddetta tillfälle var färdigbyggd, skulle särskilda regler gälla. Reaktorn skulletas ur drift om avtal om upparbetning icke företetts före . Tillsammansgav dessa uttalanden i regeringsdeklarationen upphov till en betydandeosäkerhet rörande framtiden för de kärnkraftsverk som är under byggnad ochprojektering. Förslaget till villkorslag presenterades först iår och direktiven till publicerades den 23 decemberl976.Villkorslagen, som är antagen av , lägger ansvaret för centralaenergipolitiska beslut på kärnkraftsproducenterna. Enligt lagen krävs särskilttillstånd för att tillföra kärnreaktor kärnbränsle. Sådant tillstånd fårmeddelas endast om reaktorinnehavaren har företett avtal som på ett betryggandesätt tillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle. Han skallvidare ha visat hur och var en helt säker slutlig förvaring av det vidupparbetningen erhållna högaktiva avfallet kan ske. Om använt kärnbränsle inteavses bli upparbetat krävs för tillstånd att reaktorinnehavaren har visat huroch var en helt säker slutlig förvaring av det icke upparbetade användabränslet kan ske. För gäller som aviserats i regeringsdeklarationensärskilda mindre omfattande krav än vad som gäller beträffande övrigareaktorer. Vägrastillstånd eller föranleder den föreslagna lagen i annat fall att meddelattillstånd inte kan utnyttjas, blir reaktorinnehavaren berättigad tillersättning av staten för föriust till följd av åtgärd som han har vidtagit förelagens ikraftträdande. För de investeringsbeslut som fattas därefter riskerarsålunda kärnkraftsproducenterna att själva få svara för föriusterna i de fallde vägras tillstånd att ta reaktorn i drift. Somframhållits av de socialdemokratiska reservanterna i näringsutskottet (NU1976/77:23 s. 24-25) råder stor ovisshet om tolkningen av vissa centrala KU 1976/77:44 47 Innebörden av uttrycket "helt säker förvaring" är t. ex.inte nöjaktigt klariagd i lagtexten eller i motiveringen. Detsamma gällerkravet på att reaktorinnehavaren skall ha visat "hur och var" en heltsäker slutlig förvaring av högaktivt avfall eller ej upparbetat kärnbränsleskall ske. Av det anförda följer att kämkraftföretagen - och allmänheten -lämnas i ovisshet om innebörden av lagen i väsentliga delar. Detär självfallet otillfredsställande - inte minst ur rättssäkerhetssynpunkt - atttolkningen av ny lagstiftning är oklar redan vid ikraftträdandet. Med hänsyntill de stora ekonomiska värden som står på spel i dessa frågor och den vitalabetydelse som energiförsörjningen har för sysselsättnning och välstånd är detotillständigt av regeringen att med stöd av denna lag skjuta ifrån sig ansvaretför viktiga beslut av stor betydelse för den framtida energiförsörjningen.Regeringens tillämpning av villkorslagen måste följas med den störstauppmärksamhet och utskottet avser att återkomma till denna fråga i nästa årsgranskningsarbete. Densvåra situation som kraftproducenterna försatts i genom den långa väntan på enproposition som dessutom visade sig vara oklar på centrala punkter harförvärrats ytteriigare av olika initiativ som tagits från energiministernssida. företog energiministern en resa till undervilken han besökte det franska atomenergiorganet CEA (Commissariat d'EnergieAtomique). Enligt uppgifter som lämnats till utskottet under utfrågningar medenergiministern och representanter för kraftproducenterna förekom vid dettabesök samtal om möjligheterna för Svensk kärnbränsleförsörjning AB att få tillstånd ett sådant upparbetningsavtal som krävs enligt villkorslagen. Denna hadedå ännu inte antagits av . Svensk kärnbränsleförsörjning AB är ett avkraftproducenterna samägt bolag som i viss utsträckning tecknar kontraktrörande kärnbränsle, upparbetning osv. för delägarnas dvs. Energiministernsbesök synes ha ägt rum utan stöd av något regeringsbeslut. Statsrådetåtföljdes inte av någon representant för kärnbränslebolaget trots att detta viddenna tidpunkt stod mitt uppe i förhandlingarna med det statliga franskabolaget om ett upparbetningsavtal. Det har inte varit möjligt förutskottet att få ett klart begrepp om i vilken utsträckning kämbränslebolageteller de berörda kraftproducenterna var informerade om besöket. Någon kontakttogs inte heller med den franska regeringen. Vidåterkomsten till hade energiministern överiäggningar med bl. a.representanter för som driver bl. Till dessaöverläggningar inbjöd energiministern i brev . I brevetanförs att regeringen fann det vara lämpligt att inledadiskussioner med berörda kraftföretag. Syftet med kontakterna borde enligtenergiministerns brev vara bl. a. att klarlägga konsekvenserna av om driften avBarsebäck 2 skulle avbrytas. Motsvarande inbjudningar sändes till övrigakärnkraftsproducenter som har reaktorer under byggnad eller projektering. Ävenom brevet sålunda sändes i regeringens namn finns inte något KU 1976/77:44 48 regeringsbeslutsom bemyndigar energiministern att inleda dessa kontakter. Enligtvad som framkommit vid utskottsbehandlingen varenergiministern vidöveriäggningarna med mycket skeptisk inför möjligheterna att uppnå ettgodtagbart upparbetningsavtal för inom den av villkorspropositionenstipulerade tidsramen. Energiministern förordade att bolaget skulle stoppareaktorn, som då var under provdrift, i avvaktan på regeringenstillståndsprövning . Ett sådant alternativ avvisades dock avbolaget med hänsyn till den ökade kraftproduktion från olja och kol som därmedskulle bli nödvändig. Det har sedermera visat sig att energiministernsbedömning av svårigheterna att erhålla upparbetningsavtal var orealistisk.Endast uppnåddes en överenskommelse mellan om ett avtal som är giltigt för denåterstående delen av . mening är energiministerns agerande i dessa frågor i flera avseendenuppseendeväckande. Besöket i - mitt uppe i en känsligförhandlingssituation - ägde mm utan tillfredsställande kontakter med detförhandlande svenska bolaget och berörda kärnkraftsproducenter. Vid samtalenmed försökte energiministern genom påståenden vilka av representanterför bolaget uppfattades som påtryckningar om svårigheter som uppenbariigen inteförelåg att få bolaget att avbryta driften av , Detta skedde trotsalt regeringens utåt deklarerade ståndpunkt både enligt regeringsdeklarationenoch villkorspropositionen var att fick startas och drivas iavvaktan på en prövning , Somframhållits skapar redan villkorslagens utformning en betydande osäkerhet omvad som egentligen gäller på detta område. När sedan regeringens främstaföreträdare i energifrågorna - energiministern - under hand som vidförhandlingarna med rörande agerar i en riktning som gåremot vad regeringen kollektivt beslutat och offentliggjort iregeringsdeklarationen och villkorspropositionen blir svårigheterna för kraftproducenternasjälvfallet ännu större. Inte heller bidrar energiministerns inbjudan tillöverläggningar i regeringens namn men utan bemyndigande från regeringen tillatt skapa klarhet i var regeringen i sin helhet står i dessa för samhället såväsentliga frågor. mening måste det kravet ställas på en regering att den står enadutåt om den politik som man under kollektivt ansvar och utan reservationerbeslutat om. Det aren lång tradition i vårt land, som slagits fast i den nyaregeringsformen, att s. k. ministerstyrelse ej bör förekomma. Det är någotalldeles nytt i vår moderna politiska historia att enskilda statsråd agerarsjälvständigt vid sidan av och i klar motsättning till den officiella regeringspolitiken.I energifrågorna är detta särskilt olyckligt eftersom det kan bidra till enosäkerhet som hotar den framtida energiförsörjningen och därmed möjligheternatill full sysselsättning och en fortsatt välståndsökning. Detta ges tillkänna. KU 1976/77:44 49 Fråga om lokalisering av viss post- och järnväg- sierminal. Reservanterna anser att den del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar "Utskottet vill erinra" och slutar"uttalande i frågan." bort ha följande lydelse: I det nämnda riksdagsbeslutet hänvisades till detpågående utrednings- och förhandlingsarbetet. Någon åtgärd från sidaansågs i vart fall inte påkallad. Som tidigare framgåttmeddelade kommun berörda verk att man motsatte sig dentänkta lokaliseringen av terminalerna och därför inte vidtagit några åtgärder iplanläggningsfrågan. Regeringsbeslutetden får ses mot denna bakgrund och var enligt utskottet också enmycket naturiig åtgärd med hänsyn till de nämnda riksdagsuttalandena, i vilkasom nämnts konstaterades att något annat lämpligt lokaliseringsaltertiativinte förelåg. Enligt utskottet borde åsikt om en ändrad lokaliseringha inhämtats. Bostadsministerntillkännagav att regeringen hade för avsikt att upphävaden socialdemokratiska regeringens beslut om lokalisering av gods-och postterminal. Därefter fattade regeringen sitt beslut ,ulan att berörda verk givits möjligheter att, enligt företagsnämndskungörelsensbestänimelser, informera och samråda med berörd personal. Denna handläggningmåste betraktas som ett åsidosättande av gällande företagsnämndsavtal förstatsförvaltningen, enligt vilket berörd personal skall ges tillfälle tillinformation och samråd. Berörda verk borde före tillkännagivandet avregeringens planer getts möjligheter att inom ramen för företagsnämndsavtaletinformera berörd personal, i en för personalen mycket viktig fråga. Detta ges tillkänna. Ersättning i visst enskilt fall. Reservanterna anser att den del av utskottetsyttrande på s. 39 som börjar "Regeringsformen lämnar utrymme" ochslutar "uttalande från utskottet" bort ha följande lydelse: Regeringsformen lämnar utrymme för attmed utnyttjande av sin rätt att besluta över statens medel tillerkänna enskildapersoner ekonomiska förmåner. Denna möjlighet äremellertid inte avsedd attutnyttjas på ett sådant sätt att förbudet mot att fullgöra förvaltningsuppgifti praktiken kringgås. Härigenom skulle, som ett enigt socialförsäkringsutskottbetonat i det aktuella fallet, en risk för rättsosäkerhet hos medborgarna ochför svårigheter för de lagtillämpande organen uppkomma. Ävenom utskottet inte vill utesluta att regeringen även kan anse det nödvändigt att i vissa undantagsfall lämna förslag om 4Riksdagen 1976/77. KU 1976/77:44 50 ersättningartill enskilda personer, förutsätter utskottet i likhet med socialförsäkringsutskottetatt den nämnda propositionen inte blir vägledande för framtiden. Detta gesriksdagen till känna. Beträffande avsnittet 14. Övriga frågor*'Dispositionen av visst väganslag Reservanternaanser att den del av utskottets yttrande på s. 40 som börjar "Utskottethar tagit" och slutar "vad beslutat" bort ha följandelydelse: Inom utskottet har gjorts gällande att regeringeninte tillbörligen följt beslut. Medlen har emellertid, såsomriksdagen avsett, i sin helhet ställts till statens vägverks disposition.Enligt regleringsbreven för resp. budgetår skulle det vidare få ankomma påvägverket att - med beaktande av vad trafikutskottet anfört vid sin behandlingav förevarande anslag - i samråd med AMS bedöma fördelningen mellan drift- ochbyggnadsåtgärder samt inkomma med förslag härom till regeringen som däreftermeddelade beslut om anslagets användning. Utskottethar inte kunnat finna att regeringen åsidosatt de ifrågavaranderiksdagsbesluten. Detta ges tillkänna. 7.Beträffande avsnittet 14. Öv/-/go,/rflgo/'Vissa ytterligare frågor såvitt avserval av ledamöter i länsstyrelses styrelse. Reservanternaanser att utskottets yttrande i frågan (s. 41) bort ha följande lydelse: Som närmare framgår av kanslipromemorian, bilaga17, har utskottet tagit upp vissa frågor med anknytning till lagen om val avledamöter i länsstyrelses styrelse, som beslöts av den 1 december1976. Propositionenmed förslag till lag om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse forcerades avpolitiska skäl för att möjliggöra att det nya valsättet skulle slå igenom redanmed ingången av . Detta ledde till att landstingen och de kommuner somskulle förrätta valen tvangs göra detta innan den nya lagen trätt i kraft. Trelandsting såg sig t. o. m. tvingade att förrätta valen redan föreriksdagsbeslutet. Stöd för ett sådant förfaringssätt hade de uppenbariigengenom den aktivitet som förekom från kommundepartementets sida. Sålundauttryckte kommunministern sig i brev till landstingen och till de kommuner somskulle förrätta valen på ett sätt som visar att han ställde sig bakom att valenförrättades så . Ävenom landstingen förrättade valen under uttryckligt förbehåll om riksdagensbeslut är det enligt utskottet betänkligt att kommunministern på detta sättföregrep riksdagsbeslutet. KU 1976/77:44 51 Utredningvisaratt samtliga landsting utom ett förrättade valen utan att ha tillgång tillförfattningen. Detta ges till känna. 8.Beträffande avsnittet 14. ÖvrigafrågotWissa ytterligare frågor såvitt avserdirektiv till socialutredningen. Reservanternaanser att utskottets yttrande i frågan (s. 41) bort ha följande lydelse: Som framgår av kanslipromemoria (bilaga 18) beslötden förutvarande regeringen efter remissbehandlingen av socialutredningensprincipbetänkande att ge utredningen ett tilläggsuppdrag. Uppdraget ledde tillatt utredningens arbete med frågan om tvångsingripanden inom socialvårdeninriktades på att utforma ett lagförslag som inte innehöll några bestämmelserom tvångsåtgärder mot vuxna inom socialvårdslagstiftningen. Efter regeringsskiftetgrep emellertid den nya socialministern in i utredningens arbete under hand ochförändrade arbetets inriktning så att också ett tvångsalternativ har kommitatt utredas. Enligt utskottet borde denna förändring av inriktningen avutredningens arbete ha kommit till uttryck i av regeringen beslutadetilläggsdirektiv. Detta ges tillkänna. Arendegrupp Ju UD Fö S K Fi U Jo H A B I Kn 1 Propositioner 44 3 5 13 9 55 17 14 II 11 7 10 3 202 2 Lagråds-remisser 15- - - - 1 - - - 2 _-_ Ig ar(SFS) 364 8 34 120 128 289 144 107 56 47 48 43 25 1413 4 Kommitté-ochutredningsdirektiv 1 8 3 9 9 15 7 5 5 3 15 2 .94 5 Regleringsbrevsamt anslags-och. statsbidrags-ärenden 548 89 280 405 107 315 732 332 88 452 150 181 435 4 114 6 Tjänsteärenden 759 336 472 280 379 1335 1172 267 152 147 108 258 357 6022 7 Besvärs-ärenden 266 17 541 358 1607 697 983 664 50 775 1056 52 116 7182 8 Dispens-ochövriga partsärenden 2 3321 49 367 663 485 2 343 602 222 158 861 390 239 29 8 740' ärenden lo 43 82 - 1 122 2 1 98 18 2 2 2 383 ärenden 19 16 14 14 16 39 19 14 9 7 7 6 2 182 Totalt 4 369 562 1803 1856 2 741 5 205 3686 1628 627 2 325 177! 806 971 28 350 ' Inkl. 1 828 nådeärenden. Ärenden som inte har offentliggjorts. KU1976/77:44 B 2 ' Hit har förts även regeringsärenden inom ekonomi- ochbudgetdepartementen (fr. o. m. 2 Inkl. 1820 nådeärenden. 3 Ärendensom inte har offentliggjorts. KU 1976/77:44 B 3 Vissastadganden om regeringsskifte efier allmänt val Enligt den nya författningen är statsministern ochtalmannen de huvudagerande vid ett regeringsskifte. Talmannensvalperiod är identisk med mandatperioden för den riksdag som valt honom. Häravföljer att den gamla talman fungerar som sådan fram till dess den nyariksdagen samlas. Val av talman äger rum vid första sammanträde. Omstatsministern inlämnar sin ansökan om entledigande till den gamla riksdagenstalman entledigar denne statsministern jämte övriga statsråd. 1 väntan på atten ny regering tillträder kvarsitter den gamla som expeditionsministär. Dåstatsministern entledigats skall talmannen samråda med företrädare för varjepartigrupp om utseende av ny statsminister. Av departementschefsul-talanden igrundlagspropositionen framgår att i första hand åsyftas den nyvalde talmannen.För den händelse entledigandet skett redan innan den nya samlats ochny talman valts har det dock inte uteslutils att den gamle talmannen för attvinna tid inleder samrådet. Förslag rörande ny statsminister skall dockframlägags för den nya av dess nyvalde talman. Samrådet kommer därföralltid att slutföras av den nyvalde talmannen. Sedan denne även överiagl med denyvalda vice talmännen avger han muntligen vid kammarsammanträde förslag tillriksdagen om ny statsminister (prop. 1973:90 s. 178 och 278). Någon tidsfristinom vilken förslaget skall lämnas föreskrivs inte. skall härefter,utan beredning i utskott, senast på fiärde dagen pröva förslaget genomomröstning. Omröstningen kan föregås av debatt. beslut skallemellertid innefatta endast godkännande eller förkastande av talmannensförslag. Något ställningstagande till de skäl som framförts under debattenskall inte göras (prop. 1973:90 s. 278). Röstar mer än hälften, dvs. minst 175av ledamöter, mot förslaget är detta förkastat. 1 annat fall blirdet godkänt. Talmannen utfärdar förordnande för statsministern på riksdagensvägnar. Dennye statsministern anmäler muntligen eller skriftligen de av honomutsedda statsråden för . Därefter äger regeringsskifte rum vid ensärskild konselj inför statschefen. Talmannen skall kallas till konseljen. Skulletalmannens förslag förkastas framlägger denne efter samråd med företrädare förpartierna och överiäggningar med vice talmännen ånyo förslag tillstatsminister. Har förkastat talmannens förslag fyra gånger avbrytsförfarandet för utseende av statsminister och återupptas först sedan val tillriksdagen hållits. Eftersom ordinarie val inte skall hållas inom tre KU 1976/77:44 B 4 tnånadermåste förrättas extra val. Talmannen bestämmer tidpunkten fördetta val (prop. 1973:90 s. 279 och 3 i; ValL). Vidriksmötets öppnande skall statsministern avge regeringsförklaring "om ickesärskilda skäl föranlederannat". Av departementschefsuttalanden igrundlagspropositionen framgår alt därmed åsyftas bl. a. att en regering somavgått efter nederiag vid val men som kvarstår som expeditionsministär intebehöver avge regeringsförklaring (prop. 1973:90 s. 516). Entledigandetav statsministern och övriga statsråd efier valet inlämnadestatsminister en skrivelse vari han begärde sitt entledigande(underbilaga 1) till talman på dennes tjänsterum. Talmannen entledigadeomedelbart statsministern och övriga statsråd och överlämnade ett exemplar avbifogade skrivelse (underbilaga 2) till statsministern. den 21september översändes exemplar av skrivelsen till övriga statsråd. Vidutväxlingen av skrivelser i talmannens tjänsterum var inga representanter förmassmedia närvarande men ett stort uppbåd av press- och TV-fotografer hadesamlats i korridoren utanför och bereddes tillfälle att där ta bilder avstatsministern och talmannen. Kopioravstatsministerns och talmannens skrivelserdelades ut till svenska och utländskajournalister vid den presskonferens som talmannen anordnade i storapartilokalen . Detinledande samrådet om ny statsminister För tids vinnande inledde talman omedelbartföreskrivet samråd om ny statsminister. Överläggningarna med statsministerPalme (s) ägde rum vid sammanträffandet . Med övrigapartiledare hade talmannen samtal enligt följandetidsschema: herrFälldin (c) herrBohman (m) herrAhlmark (fp) herrWerner (vpk) Ävendessa sammanträffanden bevakades intensivt av massmedia. Medhänsyn till att ansvaret för erforderiiga initiativ vid regeringsskifte efterallmänt val i första hand åvilar den nyvalda talman begränsadetalman sig vid sina inledande kontakter med partiledarna till attframhålla att överläggningarna om utseende av ny statsminister borde bedrivasmed största möjliga skyndsamhet. Samtligapartiledare uttryckte sin tacksamhet över det snabba initiativ talman och förklarade sig ha för avsikt att överlägga sinsemellan KU1976/77:44 B 5 som en förberedelse för fortsatt samråd med den talman somden utsågs av den nyvalda . Fortsatt samråd om ny statsminister utsågsherr till talman i den nyvalda . kallade talmannen samtligapartiledare till fortsatt samråd om ny statsminister enligt nedanståendetidsplan: herrFälldin (c) herrBohman (m) herrAhlmark (fp) herrWerner (vpk) Vid detta samråd uttalade herrarPalme och att valresultatet gav underlag för en borgerlig regering ochatt del därför borde ankomma på företrädarna för , moderatasamlingspartiet och att föreslå ny statsminister. Herrar ochAhlmark förordade att talmannen skulle föreslå att till nystatsminister utse . Denne förklarade sig beredd att accepterastatsministerposten. Vid överläggning med herr förste vice talmannen (), herr andre vice talmannen () och herr tredje vice talmannenEriksson (fp) anslöt dessa sig till rekommendationen attutse till statsminister. Förslag om ny statsminister Vid kammarens sammanträde sammadag, »'srfoge«f/e/7JoA-fo/?e/-, föreslog talmannen i ett anförande(underbilaga 3) all till ny statsminister utse . I enlighet med stadgandet i 5 kap. 2 vj riksdagsordningenbordlades förslaget åter . Vid sammanträdet kl. 14.00er\nradetalmannen om att förslaget bordlagts två gånger och att prövning avförslaget kunde ske antingen vid sammantärdei eller vid ettföljande sammanträde, dock . Kammaren beslöt pröva förslaget om ny statsminister vidsammanträdel . Därvid avgavs röslförklaringar (underbilaga 4) avherrar () och (vpk). Sedan herr talmannen erinrat om alt förslag om nystatsminister skulle prövas av genom omröstning upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: KU 1976/77:44 B 6 Densom godkänner talmannens förslag att till ny statsminister utses herr den del ej vill röstarnej. Röstar mer än hälften avriksdagens ledamöter nej har förkastat Vid omröstning genom uppresning förklarades mindreän hälften av kammarens ledamöter ha röstat för nej-propositionen. Underöverläggningen hade emellertid begärts rösträkning, varför voteringverkställdes med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 174 Nej - 160 hade alltså godkänt talmannens förslag alttill ny statsminister skulle utses . Talmannenutfärdade på vägnar förordnande för statsministern(underbilaga 5). Anmälanav utsedda statsråd och avgivande av regeringsförklaring Vid sammanträden kl. 19.00hade , moderata samlingspartiets och folkpartietsriksdagsledamöter informerats om innehållet i den regeringsdeklaration somstatsminister avsåg att avge i samband med anmälan av utsedda statsråd. Fredagenden kl. 9.00 anmälde statsministern för de statsråd hanutsett att tillsammans med honom ingå i regeringen.