bet · G001AU28 · 1976-12-31 00:00:00 — AU 1976/77:28 betänkande 1976/77: 28 medanledning av propositionen 1976/77:141 om ändring i lagen (1974: 371) omrättegången i arbetstvister, m. m., jämte motioner I betänkandet behandlas propositionen 1976/77: 141,den under alU-manna motionstiden väckta motionen 1976/77: 906 samt den med anledningav propositionen väckta motionen 1976/77: 1637.. I propositionen 1976/77: 141() har regeringen efter föredragning av statsrådetAhlmark föreslagit att antar de inom arbetsmarknadsdepartementetupprättade förslagen till 1. lag om ändring i lageri (1974: 371) om rättegångeni arbetstvister, 2. lag om ändring i lagen (1974: 372) om lagsökningoch betalningsföreläggande för fordringsanspråk i anställningsförhållanden, 3. lag om ändring i lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet, 4. lag om ändring i lagen (1976: 600) om offentliganställning, 5. lag om ändring i arbetarskyddslagen (1949:1). 1 1976/77. AU1976/77: 28 Lag om ändring i lagen (1974: 371) om rättegången iarbetstvister Härigenom föreskrives i fråga omlagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister dels att 2 kap. 1, 2 och 57 §§, 3 kap. 14,och 69 §§, 4kap. 5 och 911 §§ samt 5 kap. 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 2 kap. 8 §,av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1 Arbetsdomstolen skall som för- Arbetsdomstolenskall som förs- sladomstol upptaga och avgöra ta domstol upptaga och avgöra tvist om kollektivavtal och annan tvist som väckes av arbetsgivar- el- arbelslvist, som avses i lagen ler arbetstagarorganisation eller av (1976: 580) om medbestämmande arbetsgivare som själv slutit kol- i arbetslivet, samt arbetstvister i lektivavtal, om målet gäller övrigt mellan arbetsgivare eller ar- 1. tvist om kollektivavtal eller betsgivarorganisation,å ena sidan, annan arbetslvist som avses i lagen och arbetstagarorganisationeller (1976:580) om medbestämmande medlem i sådan organisation, å iarbetslivet, 2. arbetstvist i övrigt under för- utsättning att kollektivavtal gäller Att arbetsdomstolen även i an- mellan parterna eller att enskild nal fall än som avses i första styc- arbetstagare som beröres av tvisten ket prövar arbetstvist som första sysselsattes i arbete som avses med domstol, därom finns särskilda be- kollektivavtal vilket arbetsgivaren siämmelser. är bunden av. Arbetsdomstolen är behörig domstol enligt första stycketäven när kollektivavtal tillfälligt icke gäller. Gemensamt med arbetstvist enligtförsta eller andra stycket får handläggas även annan arbetstvist mellan sammaeller olika parter, om domstolen med hänsyn till utredningen och övrigaomständigheter finner sådan handläggning lämplig. När skäl därtill föreligger,kan domstolen åter särskilja målen. Annan arbetstvist än som avses i 1§ skall upplagas och avgöras av tingsrätt. Talan som avses i 1 § och som föresav arbetsgivare, som själv slutit kollektivavtal, eller av ar- Senaste lydelse 1976: 581. AU 1976/77: 28 I sådan tvist får arbetsgivarensökas vid rätten i den ort där arbetstagaren har sitt hemvist. betsgivar- eller arbetstagarorganisation för egen del fårväckas vid tingsrätt i stället för vid arbetsdomstolen. Är svaranden organisation,eller skulle enligt 4 kap. 5 § andra stycket organisation ha stämts in omtvisten hade väckts vid arbetsdomstolen, får det dock ske enbart med stöd avsådant avtal som anges i 10 kap. 16 § . I arbetstvist enligt första eller andra stycket fårarbetsgivaren sökas vid rätten i den ort där arbetstagaren har sitt hemvist. Har mål, som enligt 1 § skallupptagas och avgöras av arbetsdomstolen, väckts vid tingsrätt, skall det påyrkande av part överlämnas till arbetsdomstolen. Har talan i sådant niålfullföljts till arbetsdomstolen, skall målet på yrkande av part ulan stämningföretagas till handläggning där. Talan skall anses väckt vid arbetsdomstolen,när ansökan om stämning inkom till tingsrätten. Hartalan väckts vid tingsrätt av medlem i arbetsgivar- eller arbetstagarorganisationoch kan organisationen enligt 1 § och 4 kap. 5 § föra denna talan vidarbetsdomstolen, skall organisationen beredas tillfälle att uppge om den villföra talan där. Detsamma gäller när tvist om kollektivavtal väckts vidtingsrätt av den som har varit medlem i arbetsgivar- eller arbetstagarorganisationsom slutit avtalet. Förklarar därvid organisationen alt den vill föra talanvid arbetsdomstolen, skall målet över-läinnas dit. Har / annat fall än som avses i första stycket mål, som enligt1 § skall upptagas och avgöras av arbetsdomstolen, väckts vid tingsrätt, skalldet på yrkande av part överlämnas till arbetsdomstolen. Har målet avgjorts avtingsrätt och därifrån fullföljts till arbetsdomstolen, skall det på yrkandeav part förelagas till handläggning som om talan hade väckts där. I fall som avses i första ellerandra stycket skall talan anses väckt vid arbetsdomstolen, när ansökan omstämning inkom till tingsrätten. V\ 1976177. AU1976/77: 28 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Finner hovrätt eller högstadomstolen att dit fullföljt mål rätteligen skulle ha fullföljts till arbetsdomstolen,skall målet över lämnas till denna domstol. Mot beslut varigenom mål överlämnats till arbetsdomstolenfår talan ej föras. Har annan domstol än högsta domstolen överlämnat målet,skall arbetsdomstolen, om den finner sig icke vara behörig, visa målet återtil! den domstol som överlämnat det. 6 § Finner arbetsdomstolen sig icke Har talan väckts vid arbetsdom- varabehörig enligi 1 § att upptaga stolen av medlem i arbelsgivar-mål som väcktsdär, skall dom- eller arbetstagarorganisation, eller stolen på yrkande av parthänvisa i tvist om kollektivavtal av den målet till tingsrätt som ärbehörig. som varit medlem i organisation somslutit avtalet, och förklarar ej organisationen alt den vill föra talan därenligt 1 § och 4 kap. 5 §, skall målet på yrkande av part hänvisas lilltingsrätt soin är behörig. Detsamma gäller om arbetsdomstolen i annat fallfinner sig . icke vara behörig enligt 1 § alt pröva talan som har väckts där. Meddelas i arbetsdomstolen- beslut,varigéhoih viss tingsrätt förklaras icke vara behörig alt upptaga ihål som harväckts vid tingsrätten, skall arbetsdomstolen på yrkande av part hänvisa målettill annan tingsrätt som är behörig. Har skilda domstolar genom beslut söm vunnit lägä kraftfuiihils obe höriga, skall arbetsdomstolen, om den finner någon av dem varabehörig, på ansökan av part hänvisa inålel till den.tingsfätt, som bortupptaga målet. Sådan ansökan skaH göras inom en iriånad från den dag då detsist meddelade beslutet vann laga kraft: Bestämmelserna i denna paragraf gäller ej, orn dörnstolsbristande be-' hörighet beror på att målet ej skallhandläggas enligt denna låg. - ; v 't:". '- ...;;. '''Z ''.-. ' Filmerhovrätt eller högsta domstolen alt dit fullföljt mål rätteligen skidle hafullföljts till arbets-..dbmstolen, skall rriålet överlämnas tilldenna'domstol. Finner arbetsdomstolen att ditfullfölj t. måL rätteligen skulle ha fullföljts till hovrätt, skallarbetsdomstolen överlämna målet till vederbörande hovrätt. AU 1976/77: 28 Mot beslut varigenom mål överlämnatstill arbetsdomstolen får talan ej föras. annan domstol än högstadorristolen överlärnnat målet, skall arbetsdomstolen, om den finner sig ickevara behörig, visa . målet åter till den domstol som överlämnat det. Arbetsdomstolen består av högst tre ordförande, högst trevice ordförande samt fjorton andra ledamöter. Arbetsdomstolen består av högst tre ordförande, högst trevice ordförande samt sexton andra ledamöter. Ledamot skall vara svenskmedborgare och får ej vara omyndig eller i konkurstillstånd. Innan ledamot tarsäte i arbetsdomstolen, skall han ha avlagt domared. För annan ledamot än ordförande skall finnas högst treersättare. Vad i denna lag sägs om ledamot gäller även ersättare, om ej annatsärskilt anges. Ledamöteroch ersättare förordnas av regeringen . Ordförande, vice ordförande och två andra ledamöter utsesbland personer som ej kan anses företräda arbetsgivar- ellerarbets-tagarintressen. Ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter utsesbland personer söm ej kan anses företräda arbetsgivar- ellerarbets-tagarintréssen. Ordförande och vice ordförande skall vara lagkunniga och erfarna idomarvärv. De två andra ledamöterna skall ha särskild insikt iförhållandena på arbetsmarknaden. De tre ändra ledamöterna skall ha särskild insikt iförhållandena på arbetsmarknaden. fyra efter förslag av , en efter förslag av och . en såsom representant för statensom arbetsgivare, 2 Senaste lydelse 1975:1294. ' 3 Senastelydelse 1976: 581. Av övriga tretton ledaniöter ut ses . fyra efter förslag av , ; . en efter förslag av , en efter förslag av , en såsom representant för staten som arbetsgivare. AU 1976/77: 28 fyra efter förslag av Landsorganisationeni , två efter förslag av . fyra efter förslag av Landsorganisationeni , två efter förslag av . Vad i första stycket sägs omutseende av ledamot äger motsvarande tillämpning på utseende av ersättiire försådan ledamot. Av ersättarna för de ledamöter som utses efter förslag avTjänstemännens centralorganisation skall dock två utses e:fter förslag avCentralorganisationen /SR. Förslag till ledamöter och ersättare skall upplaga minstdubbelt så många personer som de som skall utses med ledning av förslaget. Harsådant förslag ej avgetts, förordnar regeringen ändå ledamöter och ersättaretill föreskrivet antal. Är ordförande hindrad att tjänstgöra, får vice ordförande inträda i ordförandes ställe. Ersättare för vice ordförande får dock inträda i ordförandes ställe endast vid handläggning som avses i 7 §. Är annan ledamot än ordförande hindrad att tjänstgöra i visst mål, inträder ledamot eller ersättare som utsetts på motsvarande sätt. Därvid anses ledamöter som utsetts efter förslag av och samt ledamot som representerar staten som arbetsgivare ha utsetts på samma sätt. Är ordförande hindrad att tjänstgöra, får vice ordförandeinträda i ordförandes ställe. Detta gäller dock ej ersättare för viceordförande. Är annan ledamot än ordförandehindrad att tjänstgöra i visst mål, inträder ledamot eller ersättare somutsetts på motsvarande sätt. Därvid anses ledamot som utsetts efter förslag avSvenska kommunförbundet och samt ledamot som representerarstaten som arbetsgivare ha utsetts på samma sätt. Kan ledamot eller ersättare ej tillkallas enligt andra stycket, fårordföranden i målet kalla annan lämplig person att tjänstgöra som tillfälligersättare. Arbetsdomstolen sammanträder med ordförande samt högst sexoch lägst fyra andra ledamöter. Av de ledamöter som avses i 2 § deltager högsttre och lägst en. Av de ledamöter som avses i 3 § deltager högst fyra och lägsttvå, lika mänga för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan. Arbetsdomstolen är domför medordförande samt högst sex och lägst fyra andra ledamöter. Av de ledamöter somavses i 2 § deltager högst tre och lägst en. Av de ledamöter som avses i 3 §deltager högst fyra och lägst två, lika många för vardera arbetsgivarsidan ocharbetstagarsidan. Arbetsdomstolen är även dom-för med ordförande samt enledamot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan 1. vid huvudförhandling i mål som saknar betydelse förledning AU 1976/77: 28 av rättstillämpningen och även i övrigt är av enklarebeskaffenhet, 2. vidavgörande av mål utan huvudförhandling, 3. vidannan handläggning som ej sker vid huvudförhandling. Vill någon ledamot vid handläggning enligt andra stycketatt mål skall avgöras eller viss fråga prövas av domstolen i den sammansättningsom föreskrives i första stycket, gäller hans mening som domstolens beslut. Arbetsdomstolen är domför med ordförande samt en ledamotför vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan vid måls avgörande utan huvudförhandling, vid synutom huvudförhandling, vid prövning av yrkande om förordnande för tiden intilldess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet, vid meddelande av förordnande som sägs i 4 kap. 14 §tredje stycket denna lag eller i 50 kap. 8 § andra stycket eller 52 kap. 7 §tredje stycket , vid behandling av fråga om pröviiingslillslånd som sägs i22 § lagen (1974: 8) om rättegången i tvistemål om mindre värdeit. Vill någon ledamot vid handläggning enligt första stycketalt mål som fullföljts till arbetsdomstolen genom vad skall avgöras efterhuvudförhandling eller att eljest viss fråga skall prövas av domstolen i densammansättning som föreskrives i 6 §, gäller hans mening som domstolens beslut. Ordförande får ensam på arbetsdomstolens vägnar företagaförberedande åtgärd samt meddela beslut om avskrivning av mål. Under förberedelse som avses i 4kap. 9 § får ordföranden även 1. prövayrkande om kvarstad eller skingringsförbud, 2. meddelabeslut om avvisande av mål, om det är uppenbart att rällegångshinderföreligger, 3. meddelatredskodom, 4. meddeladom över yrkande som har medgivits eller eftergivils, 5. stadfästaförlikning. Vid annan handläggning än som avses i 7 § och som ej skervid huvudförhandling eller syn är arbetsdomstolen domför med ordförande. Handläggning som avses i 7 § första stycket kan enligtordförandes uppdrag också ombesörjas av annan lagfaren tjänsteman viddomstolen, vilken förordnats AU 1976/77: 28 enligt ordförandes uppdrag: också ombesörjas av annanlagfaren tjänsteman vid domstolen, vilken förordnats därtill av domstolen. Föreslagenlydelse därtill av domstolen. Finner arbetsdomstolen vid överläggning till dom ellerbeslut den rådande meningen a-wika från rättsgrundsats eller lagtolkning somden senast antagit, kan domstolen i den sammansättning som föreskrives i 6 §förordna att målet eller viss i målet uppkommen rättsfråga skall avgöras avdomstolen i dess helhet. När mål avgöres av arbetsdomstoleni dess helhet, skall alla ledamöter eller ersättare för dem dellaga iavgörandet. Sådant avgörande kan fallas huvudförhandling. Finner arbetsdomstolen vid överläggning till dom ellerbeslut den rådande meningen awika från rättsgrundsats eller lagtolkning somden senast antagit, kan domstolen i den sammansättning som föreskrives i 6 §första stycket förordna att målet eller viss i målet uppkommen rättsfrågaskall avgöras av domstolen i dess helhet. När mål eller viss däri upp-kommetifråga avgöres av arbetsdomstolen i dess helhet, skall alla ledamöter ellerersättare för dem deltaga i avgörandet. Av de ledamöter eller ersättare somhar utsetts efter förslag av och Landstingsförbundetdeltager dock endast en. Avgörande som avses i andra stycket kan fattas utanhuvudförhandling. I tvist om kollektivavtal kan organisation, som slutitavtalet, väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för den som är eller harvarit medlem i organisationen. I annan arbetstvist kan arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisation som avses i 6 § lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för medlem i organisationen.Den som är eller har varit medlem i sådan organisation har rätt att själv väckaoch utföra talan, om hatt visar att organisationen undandrager sig att talapå hans vägnar. Vad som finns före- 4 Senaste lydelse 1976: 581. I tvist om kollektivavtal kan organisation, som slutitavtalet, väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för den som är eller harvarit medlem i organisationen. 1 annan arbetstvist som anges i 2 kap. 1 § kanarbetsgivar- eller arbetstagarorganisation som avses i 6 § lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet väcka och ulföra talan vid arbetsdomstolen förmedlem i organisationen. Vad som finns föreskrivet om part beträffandejävsförhållande, personlig inställelse, hörande under sanningsförsäkran ochandra frågor som rör bevisningen skall AU 1976/77: 28 även gälla den för vilken organisationen för talan. skrivet om part beträffande jävsförhållande, personliginställelse, hörande under sanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningenskall även gälla den för vilken organisationen för talan. Vill någon föra talan vidarbetsdomstolen mot medlem eller förutvarande medlem i organisation som avsesi första stycket, skall i motsvarande fall som anges där även organisationeninstämmas. Organisationen kan därvid svara på medpartens vägnar, om denne ejsjälv utför sin talan. Vad som i denna paragraf sägs om organisation gäller ävenom sammanslutning av flera sådana organisationer. Med medlem avses därvidsåväl de anslutna organisationerna som deras medlemmar. Utfärdas stämning, skall förberedelse i målet äga rum.Arbetsdomstolen bestämmer efter omständigheterna i vilken mån förberedelsenskall vara muntlig eller skriftlig. Till muntlig förberedelse skallpart och ställföreträdare för part kallas att infinna sig personligen, om detkan antagas att förberedelsen därigenom främjas. Skall personlig inställelseske, kan domstolen förelägga vite. Uteblir båda parterna från sammanträde för muntligförberedelse, skall målet avskrivas. Uteblir ena parten från sådant sammanträde,skall domstolen vidtaga åtgärder för fortsatt förberedelse, om detta kanantagas vara till gagn för målets utredning. I annat fall skall målet utsättastill huvudförhandling. Vad som sagts om utevaro från muntlig förberedelseäger motsvarande tillämpning, om svaranden vid skriftlig förberedelseunderlåter att inkomma med svaromål. Uteblir båda parterna eller en av dem från sammanträde förmuntlig förberedelse gäller vad som föreskrives i 44 kap. 1 och 2 §§ rättegångsbalken.Finner domstolen med hänsyn till tvistens art eller andra omständigheter imålet att yrkande om tredskodom ej bör bifallas, skall domstolen på dentillslädeskomne partens yrkande i stället vidtaga åtgärder för fortsattförberedelse, om detta kan antagas vara till gagn för utredningen, ellerutsätta målet till huvudförhandling. Framställes ej sådant yrkande av parten,skall målet avskrivas. Erinran om alt målet kan avgöras genom tredskodomskall intagas i kallelsen till sammanträdet, om domstolen finner att sådanpåföljd för utevaro kan komma i fråga. Underlåter svaranden vid skriftlig förberedelse attinkomma med svaromål, utsattes målet lill huvudförhandling, om icke fortsattförberedelse kan antagas vara till gagn för målets utredning. AU1976/77: 28 Sedan förberedelsen avslutats, skall arbetsdomstolen företaga målettill avgörande så snart det kan ske. Mål avgöres efter huvudförhandling. Beslut om avskrivningeller avvisande av mål samt dom över yrkande, som medgivits eller eftergivils,får dock meddelas utan huvudförhandling. Domstolen kan också stadfästaförlikning utan att hålla huvudförhandlnig. Mål avgöres efter huvudförhandling. Domstolen får dock avskrivaeller avvisa mål, meddela tredskodom och dom över yrkande, som medgivits ellereftergivils samt stadfästa förlikning ulan alt hålla huvudförhandling. Domstolen får även i annat fall änsom avses i andra stycket företaga mål till avgörande utan huvudförhandling,om part begär det och domstolen med hänsyn till tvistens art och övrigaomständigheter finner det lämpligt. Mot parts bestridande får mål dock ickeutan synnerliga skäl avgöras i denna ordning. 11 § Till huvudförhandling skall part och ställföreträdareför part kallas att infinna sig personligen, om hans närvaro behövs förutredningen. Skall personlig inställelse ske, kan domstolen förelägga vite. Uteblir ena parten från sammanträde för huvudförhandling,skall målet företagas till förhandling och avgörande, om motparten yrkar det.Erinran härom skall intagas i kallelsen till sammanträdet. Uteblir bådaparterna eller framställes ej sådani yrkande, skall målet avskrivas. Uteblir båda parterna eller en av dem från sammanträde förhuvudförhandling gäller vad som föreskrives i 44 kap. 1 § och 2 § förstastycket . Finner domstolen med hänsyn till tvistens art ellerandra omständigheter i målet att yrkande om tredskodom ej bör bifallas, skalldomstolen på den tillslädeskomne partens yrkande i stället företaga målet tillförhandling och avgörande. Framställes ej sådant yrkande skall måletavskrivas. Kallelse till huvudförhandling skall innehålla erinran omatt rnå-let ulan hinder av parts utevaro kan på yrkande av motparten företagaslill förhandling och avgörande. Erinran om alt målet kan avgöras genomtredskodom skall intagas i kallelsen, om domstolen filmer alt sådan påföljdför utevaro kan komma i fråga. AU1976/77: 28 11 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppskjutes påbörjad huvudförhandling,skall förhandlingen fortsättas möjligt. Ny huvudförhandling behöver ejhållas i anledning av sådant uppskov. Vad som föreskrives i 4 kap. 7 § äger motsvarandetillämpning i arbetstvist som med stöd av 2 kap. 2 § väckes vid tingsrätt. Förekommer anledning attkollektivavtal, som slutits av andra än parterna i målet, har betydelse förprövningen av tvisten i målet, skall de parter som slutit kollektivavtaletberedas tillfälle att yttra sig i målet. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. I fråga om mål som har inkommit till tingsrätt eller arbetsdomstolenföre ikraftträdandet tillämpas dock alltjämt 2 kap. 1, 2 och 57 §§ i sinäldre lydelse. Lag om ändring i lagen (1974: 372) om lagsökning ochbetalningsföreläggande för fordringsanspråk i anställningsförhållanden Härigenom föreskrives att 2 § lagen(1974: 372) om lagsökning och betalningsföreläggande för fordringsanspråk ianställningsförhållanden skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hänskjules mål om lagsökning Har ansökan om lagsökning el- eller betalningsföreläggande såsom ler betalniitgsföreläggande gjorts tvisligt till rättegång, skall det av medlem i arbetsgivar- eller ar- överlämnas lill arbetsdomstolen, betslagarorganisation och hän- om tvist om anspråket skall uppta- skjutes målet såsom tvisligt till gas och avgöras av denna domstol. rättegång eller göres ansökan om Talan får ej föras mot beslut om återvinning enligt 35 § lagsök- överlämnande. Har annan dom- ningslagen (1946: 808), skall orga- stol än högsta domstolen överläm- nisationen, om den enligt 2 kap. nal målet, skall arbetsdomstolen, 1 § och 4 kap. 5 § lagen (1974: om den finner sig icke vara behö- 371) om rättegången i arbetslvis- rig att pröva tvisten, visa målet ter kan föra borgenärens talan vid åter till den domstol som över- arbetsdomstolen, beredas tillfälle lämnat det. alt uppge om den vill föra talan Har tingsrätt meddelat utslag i där. Detsamma gäller när ansökan lagsökningsmål eller i mål om be- om lagsökning eller betalningsföre- lalningsföreläggande på ansök- läggande har gjorts i kollektivav- ningen tecknat bevis att utmätning talslvist av den som har varit med för ske och vill gäldenären söka lem i arbetsgivar- eller arbelsla- AU1976/77: 28 återvinning, skall han, . om tvist om anspråket skallupptagas och avgöras av arbetsdomstolen, inom tid som anges i 35 § förstastycket lagsökningslagen göra ansökan om målels upplagande vid denna domstol.Finner arbetsdomstolen sig icke vara behörig, skall målet överlämnas tilltingsrätten. Ansökan om målets upptagande vid arbetsdomstolen skall därvidanses som ansökan om återvinning. Talan i mål som överlämnats till arbetsdomstolen enligtförsta stycket eller som upptagits av arbetsdomstolen enligt andra stycketskall anses väckt där, när ansökningen om lagsökning eller betalningsföreläggandegjordes vid tingsrätten. garorganisation som har slutit avtalet. att den vill föra talan vid arbetsdomstolen, skall måletöverlämnas dit. Talan får ej föras mot beslut om överlämnande. Har annandomstol än högsta domstolen överlämnat målet, skall arbetsdomstolen, om denfinner sig icke vara behörig att pröva tvisten, visa målet åter till dendomstol som överlämnat det. Talan i mål som överlämnats till arbetsdomstolen enligtförsta stycket skall anses väckt där, när ansökningen om lagsökning ellerbetalningsföreläggande gjordes vid tingsrätten. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. I fråga om mål där ansökan om lagsökning eller betalningsföreläggande hargjorts före ikraftträdandet tillämpas dock alltjämt äldre bestämmelser. Lag om ändring i lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenom föreskrives att 21, 31, 34, 35, 37 och 70 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse.