bet · G001TU18 · 1976-12-31 00:00:00 — Under hänvisning till det anförda finner utskottetnågon särskild åtgärd ej heller motiverad med anledning av motionerna1976/77:283 om likvärdig resesemce för alla SJ-resenärer, 1976/77:802 om höjdstandai'd på SJ:s persontåg och 1976/77:806 om planerade inskränkningar i SJ:strafikservice. Nämnda motioner avstyrks därför. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att a. riksdagenmed anledning av motionerna 1976/77:1204 och 1976/77:1318, yrkandet 3, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffande de i motionerna upp tagna frågorna om ett järnvägspolitiskt program och SJ:s af färsbanenät m. m., b. motionen1976/77:1187 inte föranleder någon särskild åtgärd från sida, 3.beträffande vissa Järnvägs- och laxefrågor m. m. (i vad avser SJ:s taxor förvissa malmtransporter) Reservanterna anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Som svar" och på s. 10 slutar med "därförmotionerna" bort ersättas med text av följande lydelse: I motionen framhålls att stora malmgruvoroch den förädling av annan verksamhet som bedrivs i anslutning till gruvornautgör grunden lor och Gällivare-Malmbergets utveckling. Densvenska järnmalmen har mött ökad konkurrens från nya marknader. kraftiga konjunkturavmattningen i världens stålindustri inneburit stora problempå avsättnings- och prissidan för . Detta har resulterat i betydandeproblem i vad gäller företagets ekonomi och sysselsättningsutveckling. Motden bakgrunden är det angeläget att undersöka olika möjligheter att slå vakt omLKAB och dess försatta utveckling. Det kan i det här sammanhanget erinras omdet socialdemokratiska initiativet att särskilt stödja tillkomsten av ett nyttkulsinterverk i . Detär i detta sammanhang också naturiigt att undersöka olika möjligheter tillkostnadsbesparingar. I detta sammanhang aktualiseras också frågan omtransportkostnaderna, vilket skett i motionen. Utskottetär medvetet om den stora betydelse transportkostnaderna har för LKAB.Inkomsterna från malmfrakterna har mycket stor betydelse för SJ:sekonomi. Principen om att SJ självständigt tecknar fraktavtal torde vara avstor betydelse för såväl SJ som dess kunder. De problem som motionärerna resthar emellertid stor betydelse från såväl närings- som regional- ochtrafikpolitiska utgångspunkter. Förändringari iransportförutsättningarna får enligt utskottels mening inte leda lill sådanaföljder för sysselsättning och näringsliv i regionen att övriga satsningar frånsamhällets sida äventyras. Utskottet anser de frågor motionen aktualiserar varaav sådan vikt att det bör ankomma på regeringen att noga följa utvecklingen ochta de initiativ som kan vara erforderiiga. Därvid bör Norrbottendelegationenssynpunkter inhämtas. delsutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. att med anledning av motionerna1976/77:810 och 1976/77:820 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört rörande malmtransporter m. m., 4. beträffande vissa .frågor berörande kollektivtrafikenin. dels det avsnitt i utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "(KOLT) har" och slutar med"handikappades}Åm\Ägs-rcsor" bort ha följande lydelse: En ny trafikpolitik kräver konkreta åtgärder, somsyftar till att slå vakt om och befrämja utvecklingen av den kollektivatrafiken. Ifråga om persontrafiken gäller att inom ramen för de resurser som står tillförfogi.nde möta människornas krav på ökad röriighet och därigenom bättre möjligheteratt komma i åtnjutande av vad samhället kan erbjuda av arbetstillfällen,serviceutbud och fritidsaktiviteter. politiska debatten har en diskussion pågått om denkollektiva persontrafikens roll. För såväl landsbygd som tätort är det emellertidav vikt att kollektivtrafiken kan erbjuda ett attraktivt alternativ för attförhindra en kraftig expansion av privatbilismen på miljöns och den ökadeenergiförbrukningens bekostnad. Denkollektiva trafikens fördelar accentueras också i de alltmer skärpta kraven påen god miljö för arbete, boende och fritid. Denregionala trafikplaneringen har utförts parallellt med att en aktivering skettav kommunernas lokala trafikplanering, som redan i en tidigare etapp kunnatläggas till grund för införandet av ett lokalt bussbidrag. Föratt höja kollektivtrafikens attraktivitet är prisfaktorn betydelsefull. Som ettfullföljande av det regionala trafikplaneringsarbetet tillsattes utredningenLänskort i kollektivtrafiken. Det har sålunda framstått som angeläget att sökaförbilliga inte bara det lokala utan även det regionala resandet.Erfarenheterna från den regionala trafikplaneringen ger sålunda klart vidhanden att de regionala resorna är av väsentlig betydelse från såväl arbets-som servicesynpunkt. Det är alltså angeläget att man skaparförutsättningar för ett rabattsystem som innebär att den kollektiva trafikengörs attraktiv och taxemässigt lika för alla inom en och samma region,varigenom dess konkurrenskraft stärks och orättvisor i resekostnader mellanmänniskor som bor i olika delar av en region minskar. Kollektiva trafikmedel ilokal och regional trafik bör i ökad utsträckning överföras i samhällelig ägo. Engrundläggande förutsättning för att ett regionalt gällande periodkortsystemskall kunna genomföras är att det finns gemensam huvudman för den lokala ochregionala trafiken. Även andra skäl talar för att det sker en bestämning avansvaret för trafikförsörjningen. böransvaret för den lokala och regionala persontrafiken på landsväg handhas avlandstingskommun och primärkommun i resp. län i form av ett gemensamthuvudmannaskap. En sådan huvudman har då att bestämma över omfattning ochutformning av trafiken inom trafikområdet. Genom ett sådant fastläggande avansvar undviker man också svårigheter av administrativ natur som uppstår tillföljd av uppdelning i särskilda ansvarsområden för lokal och regional trafik.Vidare ökar förutsättningarna för ett gemensamt utnyttjande av trafikresursernai lokal och regional trafik. Sammantaget innebär detta att det ekonomiska ochpolitiska ansvaret för både planering och genomförande av trafikförsöoningenkan ligga hos ett och samma organ. Ettspeciellt problem utgör trafikförsörjningen i våra större tätorter. ,, har framlagt en rad förslag, bl. a. om hur den kollektiva trafikensframkomlighet kan förbättras. Det är nödvändigt att planeringen av denkollektiva trafiken på ett tidigt stadium samordnas med bebyggelseplanering ochtrafikledsplanering. Det är vidare angeläget att investeringar ispårtrafikanläggningar jämställs med investeringar i gator och vägar och attbidrag kan utgå till ny- och ombyggnad av spårtrafikanläggning för persontrafikav lokal karaktär enligt de principer som gäller för statsbidrag till kommunalavägar och gator, även om anläggningen inte uppfyller nuvarande krav påplanskild korsning och egen banvall. Enökad tillgänglighet till kollektiva trafikmedel förutsätter också åtgärder somkan medverka till att väsentligt förbättra de handikappades trafiksituation. Påkommunikationsområdet har och bidrag till anskaffning avegen bil införts. Samhällsmiljön bör - så långt det är möjligt - anpassas så att denhandikappade kan delta i olika aktiviteter i samhället på samma villkor som andra medborgare. Detfinns åtskilliga brister i dagens trafikmedel, som vållar stort besvär för derörelsehindrade. En del brister bör kunna avhjälpas vid löpande underhåll.Andra kräver mera omfattande förändringar och får genomföras i samband mednyanskaffning. Det är angeläget att staten genom lämpligt organ utfärdar normeroch riktlinjer. nu anfört - vilket innebär ett tillgodoseende av yrkandet i motionen 1976/77:1318om utvecklande av den kollektiva trafiken m. m. - bör av gesregeringen till känna. Under hänvisning till vad sålunda anförts synesnågon särskild åtgärd inte nu påkallad med anledning av motionen 1976/77:819 omhandikappades järnvägsresor. delsutskottets hemställan under 15 a bort ha följande lydelse: (15) a. med anledning av motionen 1976/77:1318,yrkandet 4, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffandeåtgärder för att utveckla den kollektiva trafiken och skapaförutsättningar för regionala rabattkort och ett nytt bussbidragssystem. 5. beträffande övriga .frågor (\ vad avserbeställningscentral för taxi m. dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 14börjar med "1 motionen" och på s. 15 slutar med "utskottetmotionen" bort ersättas med text av följande lydelse: I motionen 1976/77:156 tas upp vissa frågor somsammanhänger med taxiservicen. Brister påtalas i möjligheterna att utnyttjataxi på landsbygden. Motionärerna framhåller bl. a. de olägenheter som uppstårför allmänheten genom att en samordnad beställningscentral saknas i en kommun.Vidare betonas vikten av att trafiknämnderna vid behandling av ansökningar omtillstånd till taxi infordrar yttrande av kommunerna. Utskottetvill med anledning härav erinra om att åtskillig kritik anförtsmot taxiservicen. Det gäller såväl servicen inom de större tätorterna som pålandsbygden. Man har bl. a. hänvisat till de uppenbara svårigheterna attanpassa vagnmateriel till efterfrågan. Fråganom taxiservicen sammanhänger givetvis nära med frågan om taxinäringensstruktur och organisation. Denna har också varit föremål för enhel del uppmärksamhet och även utredningsinsatser. Detförslag till ändrad företagsstruktur m. m. för taxinäringen som avgettsav den s. k. strukturarbetsgruppen med representanter för . och Svenska transportarbetareförbundetoch som överiämnats till för prövning i samband medden fortlöpande översynen av yrkestrafikförordningen är fortfarande underberedning i regeringens kansli. Detsamma gäller lokala trafikföreskrifter m. m.med förslag om att överföra trafiknämndernas uppgifter till kommunerna, m. m. nämnda strukturarbetsgruppens rapport behandlas bl. a. frågorna omföretagsmässig samordning av taxirörelsen i kommunerna, bättre samordning avbeställningstrafiken, formerna för tillståndsgivningen enligt yrkestrafikförordningenm. Ett tidsprogram med etappvis genomförande av förslagen skisseras ochinrättande av en rådgivande nämnd föreslås. Medhänvisning till det föregående och med anledning av nyssnämnda motion villutskottet framhålla det angelägna i att nuvarande regering följer uppintentionerna i strukturarbetsgruppens förslag. Problemen med avseende påtaxirörelsen är nämligen i olika avseenden sådana att de motiverar särskildaåtgärder från regeringens sida. Utskottet avser då åtgärder för att främja enutveckling, anpassning och samordning av taxirörelsen i nära kontakt med dekommunala instanserna. Sådana åtgärder måste givetvis ta hänsyn till atttaxitrafiken arbetar under olika förutsättningar i de större tätorterna och ilandsbygds- och glesbygdsområdena. vidarevara att taxinäringen skall vara en integrerad del i den kollektivapersontrafikförsörjningen. Även den fråga som tas upp i motionen 1976/77:156 omalt i varje kommun skall finnas en samordnad beställningscentral för alltaxirörelse bör bli föremål för övervägande. Förslagi hithörande frågor bör utarbetas av regeringen och föreläggas riksdagensprövning. Vad utskottet anfört bör av ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: 16. att med anledning av motionen1976/77:156 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffandeåtgärder för bättre taxiservice m. m.. beträffandeden trafikpolitiska målsättningen m.m. (i vad avser motionen 1976/77:289 om ettsamordnande organ för trafikplaneringsfrågor m. av () somanfört: Som framhålls i den med 1 betecknade reservationenär det nödvändigt med fortsatt planering på olika nivåer inom trafiksektorn.Det finns behov av ett centralt samordnande organ som kan fullgöra de uppgiftersom trafikplaneringsutredningen svarat för. Den parlamentarisktsammansatta trafikpolitiska utredningen som utifrån sina utgångspunkter komtill samma slutsats föreslog inrättandet av en central trafikplaneringsnämnd.Ett sådant organ kommer att fylla en viktig funktion som samordnare av olika planeringsinsatseräven då det gäller att genomföra olika förslag. Arbetsuppgifter som skötsav flera fristående nämnder kan sammanföras till en central nämnd. Förslaget omtrafikplaneringsverk (Ds K 1976:3) har remissbehandlats och fått en positivbedömning. Sedannågra år pågår en utflyttning av statliga verk och myndigheter till olika delarav landet. Vid beslut om placeringen av de utflyttade enheterna har denlokaliseringspolitiska aspekten starkt betonats. län har en mycket litendel av statlig administrativ verksamhet. Detta har också vid fiera tillfällenpåtalats av . Isitt utlåtande (InU 1971:15) över propositionen (1971:29) angåendeom-lokalisering av viss statlig verksamhet uppmärksammade inrikesutskottet detstora behovet av statliga satsningar till sydöstra . När delegationenför lokalisering av statlig verksamhet avgav sitt förslag till andra etappen avutlokaliseringen av statliga verk framhöll man att län med hänsyn tillde regionalpolitiska problemen borde prioriteras. Enlokalisering av den nya trafikplaneringsmyndigheten till län skullekunna ses som ett väsentligt bidrag från statsmakterna att ge länet denstatliga sysselsättning som krävs i regionen. I motionen 1976/77:289 (s) har dels påtalatsbehovet av ett s. k. trafikplaneringsverk, dels mot bakgrund av vad ovananförts föreslagits att verket lokaliseras till län. Jag delar desynpunkter som framförts i motionen, men då ytteriigare utredningsarbetefortfarande kvarstår har jag i likhet med övriga reservanter i TU:s betänkande1976/77:18 f. n. inte varit beredd att tillstyrka motionen GOTAB 53390 Slockhulm 1977