bet · G001SfU19 · 1976-12-31 00:00:00 — Den ickeoväsentliga uppräkning av vårdbidragets belopp som ägde rum i samband medföräldraförsäkringsreformen var avsedd som en förstärkning av föräldrastödel.Del förhållandet alt bidraget skall räknas som pensionsgrundande inkomst ochall vårdnadshavaren är berättigad lill förvärvsavdrag vid beskattningen lordeockså för flertalet vårdnadshavare ha inneburit en förbättring i förhiillandetill tidigare utgående vårdbidrag. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attfamiljestödsutredningen enligt sina direktiv har att bedöma erfarenheterna avreglerna om bl. a. vårdbidrag och att pensionskommittén kan väntaspresentera resultatet av sina överväganden om standardsäkring avpensionssystemet. På grund av del anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen 136. För rätt till folkpension i form av barnpensionkrävs att barnet är svensk medborgare och bosatt i . 1 fråga ombidragsförskott gäller inte något medborgarskapskrav. Bidragsförskott kannämligen utgå i alla de fall då vårdnadshavaren och barnet är bosatta i någon av dem sedan minsl vistats här i rikei. Eftersom rättentill bidragsförskott upphör när den av föräldrarna som inte har vårdnaden ombarnet avlider, kan emellertid ett utländskt barn vid förälders frånfalle gåmiste om både bidragsförskott och barnpension. 1motionen 349 av m. fi. framhåller motionärerna att invandrarbarnbör ha samma möjlighet att få barnpension som svenska barn SfU 1976/77:19 11 ochbegär därför förslag till författningsändring av innebörd att bidragsförskottskall tillkomma den som inte kan erhålla barnpension därför alt han inte ärsvensk medborgare. Avvad utskottet tidigare anfört i fråga om vårdbidrag framgår alt pensionskommitténi erhållit regeringens uppdrag att se över bestämmelserna omfolkpension vid bosättning utomlands och att i samband därmed också prövafrågan om invandrares folkpensionsförmåner. Enligt direktiven bör kommitténsärskilt uppmärksamma frågan om barnpensioner och vårdbidrag. Den i motionenaktualiserade frågan är således redan föremål för prövning. 1 avvaktan påresultatet av kommitténs arbete är utskottet inte berett medverka till den imotionen begärda lagändringen, och utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotionen 349. Före kunde försäkrad som komplementtill ålders- eller förtidspension erhålla invaliditetstillägg med beloppmotsvarande 30 96 av basbeloppet . En förutsättning härför var att denförsäkrade var ur stånd att reda sig själv och på grund härav vid upprepadetillfällen var i behov av hjälp av annan och att hjälpbehovetuppkommit innan den försäkrade fyllt . Försäkrad som fyllt och sominte åtnjöt pension var under i princip samma förutsättningar berättigad tillinvalidiietsersätt-ning med 60 96 eller 30 96 av basbeloppet alltefterhjälpbehovels omfattning eller merutgifternas storiek. Ersättning utgickalllid om den försäkrade var blind och utgjorde då 60 96 av basbeloppet. Isamband med pensionsreform, varigenom bl. a. den lagstadgadepensionsåldern sänktes från 67 till , sammanfördes invaliditetstilläggetoch invaliditetsersättningen till en ny förmån med benämningen handikappersättning.Denna kan utgå med 30,45 eller 60 96 av basbeloppet alltefter omständigheternai det enskilda fallet och tillkommer försäkrad som, innan han fyllt , föravsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att hanantingen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annaneller - för att kunna förvärvsarbeta - behöver fortlöpande hjälp av annaneller eljest till följd av handikappet får vidkännas betydande merutgifter.Ersättningen till blind utgör för tid före den månad ålderspension eller helförtidspension börjar utgå 60 96 av basbeloppet . Därefter utgår 30 96 avbasbeloppet om stödbehovet i det särskilda fallei inte ger anledning till högreersättning. Även den som är döv eller gravt hörselskadad har en ovillkorligrätt till handikappersättning av basbeloppet. Avuttalanden i propositionen 1974:129 framgår alt syftet med handikappersättningenvar att utvidga den tidigare rätten till invaliditetstillägg ochinvalidiietsersätlning och att mildra de ofta rigorösa villkor som gällde förrätlen att erhålla dessa förmåner. I samband med att chefen för so- SfU 1976/77:19 12 cialdepartemenietden besvarade en av i framställdinterpellaiion om vidgad rätt till handikappersättning underströk hanbetydelsen av att personer med olika slag av handikapp kan få ersättning för devårdinsatser och merkostnader som följer av handikappet, och han framhöll idet sammanhanget att de fortsatta erfarenheterna fick visa om del fannsanledning alt i något avseende ytterligare se över reglernas utformning. Handikappersättningenhar tagits upp i ett flertal motioner. Ett genomgående tema i fyra av dessa äralt bedömningen av rätlen till handikappersättningen sker alltför restriktivt.Sålunda framhåller i m. fl. i motionen 254 altpersoner med grava psoriasisbesvär inte kunnat erhålla handikappersättningtrots att deras merkostnader på grund av sjukdomen varit stora. Motionärernabegär därför att skall uttala sig för generösare bestämmelser när detgäller rätten lill sådan ersättning till psoriasissjuka. Liknande synpunkterframförs i motionen 677 av och , som av flera skäl ärstarkt kritiska mot handikappersättningen i dess nuvarande utformning. a. alt bestämmelserna inte medger rörelsehindrade någon ökadrätt till stöd och att försäkrade med möjlighet alt "skaffa sig"merkostnader på grund av handikappet och därmed också möjlighet att verifieradessa kostnader med nuvarande bestämmelser gynnas i förhållande till andragrupper, vilkas merutgifter till följd av handikappet är så stora att de intehar råd att bekosta dem. Motionärerna påpekar också att många synskadade f. n.har svårt att få högre ersättning än 30 96 av basbeloppet även om de harledarhund och stora kostnader för denna och att inte ens exempelvis dövblindaalltid får ersättning med 60 96 av basbeloppet. Motionärerna begär av dessa ochandra skäl en översyn av reglerna om handikappersättning. Även herrar iKristianstad och i begär med en i huvudsak likartadmotivering i motionen 688 en skyndsam översyn av bestämmelserna i syfte attbringa dessa i överensstämmelse med intentionerna bakom 1974 årsriksdagsbeslut. I parlimotionen 1298 av m. fl. hemställer motionärernaockså om en översyn av reglerna för handikappersättning. Innan en sådan översynkommer till stånd bör emellertid enligt motionärernas mening en genomgång avpraxis ske för att man skall få en redovisning av hur reformen slagit ut ipraktiken. Motionerna695 av m. fl. och 1074 av herrar i och Polstaminnehåller yrkanden av annan art. 1 motionen 695 framhåller motionärerna attdet inte kan anses motiverat att en blind eller på annat sätt handikappad skallmista halva sin handikappersättning eller hela det extra pensionstillskott somutgår till förtidspensionär enbart av den anledningen att han inträder ipensionsåldern, eftersom merkostnaderna p. g. a. handikappet kvarstår efter65-årsåldern. Motionärerna begär därför en översyn av gällande bestämmelser isyfte alt tillförsäkra förtidspensionärerna samma förmåner efter som förepensionsåldersinträdet. SfU 1976/77:19 13 jessoni och Polstam anser att handikappersättning bör utgå till föräldrarsom vårdar döva och gravt hörselskadade barn och hemställer attriksdagen hos regeringen begär en utredning rörande kostnaderna för en sådanutvidgning av ersättningsrätten. Bestämmelsernaom handikappersättning har, som tidigare nämnts, till-lämpats sedan den 1 juli1975. Erfarenheterna av de nya reglerna är därför ännu begränsade. På flerahåll finns emellertid ett uttalat missnöje med bestämmelserna både bland dehandikappade och dem som har att tillämpa lagstiftningen. Utskottet har tagitdel av den praxis som hunnit utbildas på området och därvid i likhetmed motionärerna i motionerna 254, 677, 688 och 1298 kommit till den slutsatsenatt reglerna om handikappersättning i sin nuvarande lydelse uppenbarligen inteär ägnade all tillgodose sill syfte. Med anledning härav har utskottet vidsammanträde beslutat förorda en översyn av dessa regler. Kortdärefter eller har emellertid regeringen beslutat uppdra åtriksförsäkringsverket att redan före lämna en redovisningav erfarenheterna av den praktiska tillämpningen av de nya lagreglerna för rätttill handikappersättning och att i sarnband därmed inkomma med förslag till deåtgärder som verket med anledning av dessa erfarenheter kan finna erforderliga.Härigenom får samtliga de motioner som tar upp frågor om handikappersättninganses vara i huvudsak tillgodosedda. Innan resultatet av riksförsäkringsverketskartläggning föreligger saknar enligt utskottets mening anledningatt ta närmare ställning till yrkandena i motionerna, och utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till samtliga nu berörda motioner. 1. beträffande uppräkning av folkpensionensgrundbelopp att avslår motionen 1976/77:184, yrkandet 3, 2. beträffande uttalande om folkpensionerna attriksdagen avslår motionen 1976/77:184, yrkandet 1, 3. beträffande plan för jämställdhet mellan gifta ochogifta I folkpensionshänseende an avslår motionen 1976/77:1071, 4. beträffande omiäkning av basbeloppet att riksdagenavslår motionen 1976/77:184, yrkandet 2, 5. beträffande represeniation förpensionärsorganisationerna i den s. k. indexnämnden m. m. att avslårmotionen 1976/77:345, yrkandena 1 och 2, 6. beträffande standardsäkring och beskattning avfolkpensionen att avslår motionen 1976/77:345, yrkandet 3, 7. beträffande inkomstprövning av änkepension attriksdagen avslår motionen 1976/77:1076, 8. beträffande inkomstprövningen av kommunaltbostadstillägg att SfU 1976/77:19 14 riksdagenavslår motionen 1976/77:465, 9. beträffande vårdbidrag att avslår motionerna 1976/77:136 och 1976/77:682, 10. beträffande bidragsförskott i vissa fall attriksdagen avslår mo tionen 1976/77:349, 11. beträffande handikappersättning att riksdagenavslår motionerna 1976/77:254, 1976/77:677, 1976/77:688, 1976/77:695, 1976/77:1074 och 1976/77:1298, yrkandet 1, 12. att med bifall till regeringens underpunkten B 4 framlagda förslag till Folkpensioner för /78 an visar elt förslagsanslag av 20 . 3.Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar. Bidrag till sjukförsäkringen.Vissa yrkesskadeersättningar m. m. Utskottet tillstyrker regeringens underpunkterna B 5-B 7 (s. 46-50) framlagda förslag och hemställer att 1. till Ersättning till postverket förpensionsutbetalningar för /78 anvisar ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag till sjukförsäkringen för budgetåret1977/78 anvisar ett förslagsanslag av 2 , 3. till Vissa yrkesskadeersättningar m. m. /78 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande:herrar Aspling (s), P.ingaby (m), i Nennesholm (c), iRonneby (s), fröken (), (), fröken (), herrarMarcusson (s). (), i (s), i (c),i (c). (), i (s) och iVänersborg (s). beträffanderepresentation för pensionärsorganisationerna i den s. k. indexnämnden m. (moment 2 punkten 5 i utskottets hemställan) av fröken () som anser delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "anses motiverad" bort ha följande lydelse:1 indexnämnd ingår f. n. ordförande, tillika pla- 1976/77:19 15 neringschefvid byrån och 11 ledamöter jämte suppleanter. Bland ledamöterna ingårrepresentanter för . Jordbruketsutredningsinslititut, och samtliga störrelöntagarorganisationer. Enligt utskottets bedömning innebär en sådansammansättning inte någon garanti för att pensionärernas intressen blir vederbörligenbeaktade vid nämndens ställningstaganden. Utskottet delar därför motionärensuppfattning att pensionärernas organisationer bör vara representerade i nämnden.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker bifall till motionen 345 imotsvarande del. dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 7som börjar med "Med det" och slutar med "motionen 345. "bort ha följande lydelse: Meddet anförda avstyrker utskoltel bifall till motionen 345, yrkandena 2 och 3. ochdels all utskottet under moment 2 punkten 5 bort hemställa att med bifall lill yrkandet 1 och medavslag på yrkandet 2 i motionen 1976/77:345 hos regeringen begär att pensionärsorganisationernaerhåller represeniation i indexnämnden vid . avherr i (s), (), herrar (), iKristianstad (s), i (s) och i (s) somanför: Samhälletsstöd lill de ofullständiga familjerna utgörs främst av bidragsförskott ochbarnpensioner. När bestämmelserna om bidragsförskott reformerades 1964utformades delta stöd så att det i väsentliga delar skulle anknyta tillbarnpensionerna. Syftet med reformen var sålunda att få ett generellt ochsamordnat skydd lill samtliga barn i ofullständiga familjer, eftersom det intelängre ansågs försvarbart med en åtskillnad i de båda stödformerna, beroendepå om anledningen lill att barnets underhåll från den ene av föräldrarnauteblev var att denne inte kunde (ville) betala eller var avliden. Vidtillfället för reformen gällde medborgarskapskravel som villkor för bådaförmånerna. I takt med den ökade invandringen till vårt land under 1960-talelrestes emellertid från skilda håll krav på att barnsiödei skulle avse ävenutländska medborgare i landet, och uttalade sig för en uppmjukning avmedborgarskapskravet när det gällde vårdnadsbidrag lill handikappade barn såtidigt som 1966 och när del gällde bidragsförskott och barnpensioner två årsenare. , till vilken skrivelser iärendena överlämnades, fann i sitt belänkande SOU 1972:34, Familjestöd, allutländska föräldrar och barn i av såväl principiella som praktiska skälborde jämställas med landets egna medborgare när det gällde familjepolitiskaförmåner. Kommittén föreslog därför att kra- SfU 1976/77:19 16 vetpå svenskt medborgarskap för all få bidragsförskott skulle slopas och att, i defall medborgarskapskravel inom folkpensioneringen utgjorde hinder för attbarnpensionsförmåner skulle kunna utgå, förmånerna i fråga borde tills vidareersättas med bidragsförskott. Sedan viss kritik riktats mot den laglekniska lösningenbeträffande bidragsförskott som ersättning för barnpension gjordes frågan tillföremål för fortsatta överväganden. Elt förslag om alt bidragsförskott skullekunna utgå till utländska barn med viss anknytning lill lades däremotfram och godkändes av 1975. Utländska barn i ofullständiga familjerbefinner sig sålunda i den situation som bidragsföirskottsreformavsåg alt förhindra, nämligen alt deras stöd från samhället när underhålletfrån en förälder uteblir, är beroende av om föräldern är i livet. Så längeföräldern lever men inte kan eller vill försörja barnet träder samhälletemellan men så snart vederbörande är död dras stödet in. Detta förhållande ärlika oacceptabelt som 1964 och frågan måste därför enligt vår mening fåen skyndsam lösning. Vi förutsätter att pensionskommittén kommer allinrikta sitt arbete härpå och har därför för dagen inget yrkande.