bet · G001KU39 · 1976-12-31 00:00:00 — Sålunda har utredning kyrka-stat utfört ettmångårigt förberedelsearbete som legat till grund för de överväganden somgjorts av beredning om stat och kyrka. Isitt slutbetänkande Samhälle och trossamfund som lades fram föreslogstat-kyrka-beredningen bl. a. reformer som syftade till att ge ett KU 1976/77:39 19 klarareuttryck för egenskap av ett självständigt trossamfund och inteav en statlig institution. Den skulle sålunda enligt förslagetfå möjligheter att självständigt besluta om trosfrågor och inre organisatoriskauppgifter av administrativ karaktär. Vidare skulle dragen av statsinstitutionsuccessivt tonas ner. Sålunda föreslogs att beskattningsrätten efter ett antalår skulle avskaffas och att huvudmannaskapet för bl. a. lokal folkbokföring ochför allmänna begravningsplatser skulle överflyttas till samhälleliga organ. offentligrättsliga reglering över huvud taget skulle enligtstat-kyrka-beredningen helt upphävas efter en viss övergångstid. Beslutanderätteni samtliga inomkyrkliga angelägenheter skulle då överföras till svenska kyrkanoch där omhändertas av nya kyrkliga organ. Församlingarna skulle övergå frånatt vara offentligrättsliga korporationer (kommuner) till privaträttsligasammanslutningar. Beredningens förslag var inte enhälligt. Den mycketomfattande remissbehandling som förslaget underkastades gav vidare till resultaten ganska splittrad bild av opinionsläget i fråga om de framtida relationernasamhälle-kyrka. Något regeringsförslag med anledning av stat-kyrka-beredningensbetänkande lades inte fram i anslutning till remissbehandlingen som avslutadesi . Hösten1973 tillkallade ärkebiskopen en särskild arbetsgrupp bestående avrepresentanter för bl. a. vissa kyrkliga organisationer och grupper med uppgiftatt söka få till stånd vissa reformer beträffande organisation,Vidare inleddes överläggningar mellan föredragandestatsrådet i kyrkofrågor och företrädare för angåendeförhållandet mellan kyrka och stat . Överiäggningarna ledde till atten särskild samrådsgrupp bildades. Vidare tillsattes ett antal arbetsutskott -expertgrupper - vilka fick i uppdrag att bereda olika frågor på detta område,såsom kyrkans medverkan i begravningsväsendet och dess framtida ekonomi samtfrågor om den kyrkliga egendomen, kyrkans framtida organisation och ställningi samhället. Vidkyrkomötet togs frågan om de framtida relationerna mellan stat ochkyrka inte upp till någon närmare sakbehandling. Frågan berördes dock i olikasammanhang. Ärkebiskopen erinrade sålunda i sitt inledningsanförande vid mötetom det pågående utredningsarbetet i de nämnda expertgrupperna med deltagandefrån både statligt och kyrkligt håll. Han framhöll därvid att avsikten meddetta arbete är att söka få fram förslag, som kan accepteras av båda parter,dvs. som är förenliga med den principiella ställning som statsmakterna intagitoch med kyrkans önskan om rimliga möjligheter att också i fortsättningen, underändrade yttre förhållanden, arbeta som en öppen folkkyrka. Enligt ärkebiskopenvärdet särskilt angeläget att man inom kyrkan kunde nå enighet om de bärandegrundlinjerna för en framtida kyrkoorganisation och kring lösningar i övrigtsom är rimliga och möjliga. Enligt vad utskotteterfarit är arbetet i de nyssnämnda samråds- och ex- KU 1976/77:39 20 pertgruppernainriktat på att slutföras under innevarande år. Yrkandeti motionen 48 (vpk) går ut på att hos regeringen begär förslag omkyrkans skiljande från staten. I motionen 436 (s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att de pågående överiäggningarna mellanstaten och kyrkan bör fullföljas enligt de ursprungliga fastlagda riktlinjernaoch att arbetet bör planeras och bedrivas så att resultatet kan redovisas underår 1977 samt att de synpunkter på frågornas lösning som redovisats i motionenblir vägledande för arbetets inriktning. I båda motionerna görs gällande attstat-kyrka-beredningens förslag bör läggas till grund för lösningen avstat-kyrka-frågorna. i tidigare sammanhang i samband med behandlingen av motioner rörandeförhållandet stat-kyrka framhållit är frågan om de framtida relationerna mellanstat och kyrka, och där inbegripet inte bara ulan även andratrossamfund, en angelägenhet som djupt engagerar stora medborgargrupper. Avstörsta vikt är att lösningen av stat-kyrkafrågorna kan ske i en lugn ochavspänd atmosfär. Enligt utskottet måste den självklara utgångspunkten förreformarbetet på det kyrkliga området vara att garantier skapas för den framtida verksamhet. Utskottet anser det väsentligt att svenska kyrkansmöjligheter att verka som öppen folkkyrka bevaras. Reformerna måste också syftatill att åstadkomma likvärdiga arbetsbetingelser för andra trossamfund. Utskottethar tidigare uttalat sin tillfredsställelse över de samtal och expertöverläggningarsom kommit till stånd mellan staten och kyrkan. Utskottet har även förutsattatt om de pågående överläggningarna leder till positivt resultat det fortsattareformarbetet sker under medverkan av bl. a. de politiska partierna. Som nyssnämnts är arbetet i de nämnda samråds-och expertgrupperna inriktat på attslutföras under innevarande år. Utskottet förutsätter att samråds- ochexpertgruppernas förslag kommer att bli föremål för en bred remissbehandling.Sammanfattningsvis vill utskottet uttala att innan något initiativ istat-kyrka-frågan övervägs bör avvakta resultatet av de pågåendeöverläggningarna mellan staten och kyrkan samt det utredningsarbete som i detsammanhanget bedrivs. Utskottet föreslår att motionerna 48 och 436 förklarasbesvarade med vad utskottet anfört. Utskottet övergår härefter till behandling av defrågor som tagits upp i de övriga motionerna. I motionen 1002 av iSundsvall (c) och () begärs en översyn av bestämmelserna omtillfällig upplåtelse av kyrkorum för kyrkligt ändamål. I motionen anförs attsedan kvinnorna fick rätt att bli prästvigda samt inneha prästeriigtjänst har några uppmärksammade fall förekommit där manlig kyrkoherde vägratupplåta "sin" kyrka till kvinnlig präst för gudstjänst eller annankyrklig förrättning. Detta är enligt motionen otillfredsställande mot bakgrundav att kvinnan har lagfäst rätt till likabehandling både som präst och iövrigt. KU 1976/77:39 21 Detfinns därför anledning att se över reglerna om tillfällig upplåtelse avkyrkorum för kyrklig förrättning. Beträffandeupplåtande av kyrkorum för annat ändamål än gudstjänst eller därmed jämförligförrättning finns en särskild lag . Enligt denna fattas beslut omsådan upplåtelse av kyrkorådet med delegationsrätt till kyrkoherden elleravdelning inom kyrkorådet i vilken kyrkoherden ingår. Beslut i upplåtelsefrågankan överklagas till som är slutinstans. Upplåtandeav kyrkorum för gudstjänst eller liknande ändamål är däremot inteförfattningsreglerat. Som anförs i motionen har sådan upplåtelse enligthävdvunnen praxis ansetts tillkomma vederbörande pastor (kyrkoherde). Fråganom möjligheten att överklaga pastors beslut rörande upplåtelse av kyrkorum harbehandlats av riksdag och regering . I anledning avmotioner till riksdag rörande upplåtande av kyrkorummet för olikaändamål, åberopade första lagutskottet i sitt av godkända utlåtandeett av besvärssakkunniga avgivet yttrande i ämnet. Enligt detta tordehuvudregeln att varje av statlig myndighet fattat beslut kunde överklagas gällaäven för kyrkliga organ. Utskottet utgick därför från att talerätt mot pastorsbeslut redan förelåg. Det låg enligt utskottet närmast till hands attdomkapitlet var rätt besvärsmyndighet. Samma uppfattning kom till uttryck ipropositionen med förslag till nyssnämnda lag om upplåtande av kyrkorum ivissa fall. Det kan tilläggas att prövade ett domkapitel besvär medanledning av pastors vägran att upplåta kyrkorummet för viss gudstjänst. Utskottetkan med hänvisning till det anförda konstatera att i praxis intagits denståndpunkten att pastors beslut i berörda frågor har kunnat överklagas tilldomkapitlet. Detta innebär att beslut av pastor att vägra upplåtelse avkyrkorum för t. ex. giidstjänst som förrättas av kvinnlig präst kan överprövasoch ändras. Vidare vill utskottet uttala att en författningsreglering i detangivna hänseendet är av kyrkolagsnatur och alltså fordrar medverkan frånkyrkomötet. Med hänsyn till läget i stat-kyrka-frågan bör en sådan regleringinte aktualiseras . Utskottet avstyrker följaktligen motionen 1002. Den i motionen 583 av i Agnas (m)upptagna frågan om konungens medverkan beträffande vissa viktigare expeditioneri kyrkliga frågor behandlades även vid kyrkomöte och vid riksmötetsenare . hänvisade därvid i sitt av riksdagengodkända betänkande till kyrkolagsutskottets uttalanden vid kyrkomötet, vilkahade godkänts av mötet. I dessa konstaterades att konungen enligt den nyagrundlagen inte längre har befattning med kyrkostyrelsen. Utskottet har intefunnit anledning att inta annan ståndpunkt i frågan och avstyrker motionen 583. Även den fråga som tas upp i motionen 999 av fruEkelund (c) om ändrad tidpunkt för val till kyrkofullmäktige behandlades av1975 års kyrkomöte och KU 1976/77:39 22 \91(>/11års rikstiiöte med anledning av motionsyrkanden i ämnet. Kyrkomötet hadeavstyrkt en motion i detta syfte med hänvisning till de pågåendeöveriäggningarna i stat-kyrka-frågan. Samma ståndpunkt intogkonstitutionsutskottet i sitt av godkända yttrande. Ej heller beträffandedenna fråga har utskottet funnit anledning att ändra sitt tidigareställningstagande och avstyrker följaktligen motionen 999. Medhänvisning till vad som ovan anförts beträffande de olika frågorna hemställerutskottet 1. beträffande förhållandetstat-kyrka förklarar motionerna 1976/77:48 och 1976/77:436 besvarade med vadutskottet anfört, 2. beträffande tillfälligupplåtelse av kyrkorum avslår motionen 1976/77:1002, 3. beträffande konungens underskriftav vissa kyrkliga expeditioner avslår motionen 1976/77:583, 4. beträffande ändrad tidpunkt för val tillkyrkofullmäktige avslår motionen 1976/77:999. Närvarande:herrar (), i (s), i * (m), *(s). Fiskesjö (c), i (fp), i (s),Karisson i (s), Schött (m), i (s). Kindbom (c),(), (), () och (), *Ej närvarande vid justeringen. Vid behandlingen av punkten 1, förhållandetstat-kyrka har ersatt i och fröken , avherrar i , i , Karisson i ,i , , och fröken (alla s) vilkaheiräffar\de förhållandet stat-kyrka anser att det avsnitt i utskottetsyttrande på s, 20 som börjar med orden "Utskottet har" och slutar medorden "utskottet anfört," skall ha följande lydelse: Utskottet har tidigare uttalat sintillfredsställelse över de överläggningar som kommit till stånd mellan kyrkanoch staten. Utskottet har vidare in- KU 1976/77:39 23 formeratsom att de pågående samtalen beräknas kunna slutföras under innevarande år. Utskottetanser att vad som anförts i motionen 436 väl kan läggas till grund för enöverenskommelse om en relationsförändring mellan staten och kyrkan. Medhänsyn till att överläggningar pågår och beräknas kunna slutföras underinnevarande år vill utskottet föreslå att motionerna 48 och 436 förklarasbesvarade med vad utskottet anfört. 1. avherr i (fp), som belTä('{ar\(ieförhållandet stat-kyr ka anfört: landsmöte gjorde 1974 följandeuttalande som klargör partiets principiella uppfattning om relationerna mellanstat och kyrka: "Denuvarande banden mellan staten och måste upplösas. Enligt partiprogrammet bör verka för kyrkansfrihet, jämställdhet mellan trossamfunden i förhållande till staten och denenskildes rätt att själv avgöra medlemskap och ekonomiskt engagemang i trossamfund.Svenska kyrkan garanteras goda möjligheteratt också i fortsättningen verka somöppen folkkyrka och att bedriva sitt arbete över hela landet." Förde överiäggningar som pågår mellan staten och över-enskoms vidderas början riktlinjer som synes vara väl förenliga med folkpartietsprincipiella uppfattning om hur relationerna mellan stat och kyrka skallordnas. Enligtuppgifter från företrädare för de för staten och gemensammaarbetsgrupperna finns det goda förutsättningar att man kommer fram tillpraktiska lösningarom vilka såväl deltagarna i överiäggningarna som de parterdessa företräder kan enas. Allt tyder dessutom på att överläggningarna kommeratt vara avslutade under innevarande år eller senast . Motdenna bakgrund ter det sig naturiigt att överiäggningarna fortsätter ochavslutas enligt de förutsättningar och efter de riktlinjer som angavs närarbetsgrupperna tillsattes. I dessa förutsättningar ingår att de förslag somblir resultatet av överiäggningarna skall remissbehandlas. Det finns alltsåinte tillräckliga skäl för att i detta läge genom ett uttalande ifrågan påverka de pågående överläggningarna. 2. avherrar i (m) och Schött (m), vilka beträffande/ragaw om konungens underskrift av vissa viktigare kyrkliga expeditioner anfört: Konungen är rikets statschef och därmed dessfrämste företrädare. Mellan konungen och kyrkan 'föreligger av ålder ett djuptsamband. KU 1976/77:39 24 formenoch i successionsordningen stadgas att konungen skall vara av den renaevangeliska läran. Stadgandena i vad gäller i 1809 årsregeringsform är i sak oförändrade enligt den nya regeringsformen samtidigtsom kyrkolagen i väsentliga delar fortfarande gäller. Enligt vår mening harsåledes någon ändring icke inträtt beträffande konungens ställning iförhållande till . Mot angivna bakgrund borde det vara naturiigtatt konungen medverkar vid viktiga expeditioner i kyrkliga frågor.