bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Kritiken mot den nuvarande försvarsorganisationenriktar motionärerna främst mot fiyg- och marinstridskrafier samt mot fastaanläggningar, dvs. belastningar av olika slag. De menar att vi bör genomföra enkraftig nedbantning av i första hand flygvapnet. Motionen 1453 (-) innehåller liknande tankegångar.Motionärerna hävdar att det militära försvaret är orimligt kostnadskrävande. Deanser att den kommande femårsperioden bör användas för övergång till en nyförsvarsordning med femtioprocentig nedskärning av militärkostnaderna somrealistiskt mål. Motionärerna uttalar att deras förslag till ny försvarsordningbaserar sig på folkförsvarets principer. Kostnadskrävande vapensystem av typViggen m. m. bör successivt avvecklas. Man bör satsa på en utrustning med billigare,nationellt producerade vapen, framförallt kanoner, kulsprutor, lätta flygplanför spaning och samband samt ett starkt robotförsvar. 1 motionen finns även ettyrkande om skyndsam utredning angående en sådan nyorientering av Sverigesförsvar. mening skulle ett försvar av det slag som har skisserats imotionerna 249 (vpk) och 1453 (-) inte motsvara de krav som vår säkerhetspolitikställer. Ett avstående från väsentliga försvarsfunktioner skulle med säkerhetrubba tilltron hos andra länder till vår vilja och förmåga att hävda landetsoberoende. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna i de delar som nubehandlas. Motionen1523 (vpk) innehåller bl. a. yrkanden om avslag på propositionen 1976/77:74 ochom att skall uttala sig för en utredning om svensk nedrustning.Motionärema hävdar bl. a. att ett militärt tänkande har fått styra del svenskatotalförsvarets utveckling. De anser att en ny pariamentarisk utredning börtillsättas så fort som möjligt. Utredningen bör överväga både militära ochindustriella problem. Målet för det militära försvaret bör vara ett gräns- ochdjupförsvar som kan tas upp på alla platser inom landet. Försvarsorganisationenbör utesluta offensiva komponenter, t. ex. attackfiyg och pansarförband, menarmotionärerna. Ettbifall till motionen 1523 (vpk) med de motiveringar som anges i motionen skulleinnebära förord för en försvarsordning med stora luckor iförsvarsorganisationen. Motionsförslag med samma innebörd har behandlats avutskottet alltsedan år 1971. Förslagen har varje gång avvisats av riksdagen.Enligt utskottets mening finns det nu inte skäl till annan bedömning. Utskotteterinrar om att spelar en aktiv och pådrivande roll i de internationellasträvandena efter nedrustning och efter begränsning av i första handsupermakternas rustningsansträngningar. har i sitt yttrande(bil. 2) berört aktiviteter i detta avseende. Med anledning av vad somhar anförts i motionen 1523 (vpk) vill utskottet FÖU 1976/77:13 21 ocksåerinra om att förband med anfallsförmåga är nödvändiga för försvaret av svensktterritorium. Motionen bör avslås såvitt nu är i fråga. Imotionen 1521 (s) finns ett yrkande att skall förlänga deninnevarande försvarsbeslutsperioden för att ett kommande försvarsbeslutskall kunna inkludera även den fråga om fiygplanutveckling som utskottetbehandlar i samband med det militära försvarets fortsalla utveckling. Vidarefinns ett yrkande i motionen att de båda betänkandena årsförsvarsutredning skall remitteras för yttrande till organisationer ochmyndigheter. Detta skulle enligt motionärerna möjliggöra en omfattande och breddebatt på många nivåer om den framtida säkerhetspolitiken och totalförsvarelsutformning. Enligtmotionen 1521 (s) innebär regeringens förslag en betydande upprustning av delmilitära försvaret som långtidsutredningen bedömde att det inte finnsutrymme för annat än marginella ambilionsök-ningar. Motionärerna anser vidareatt det inte finns några bärande skäl för ett uppskov med ställningstagande ifrågan om det lätta attackflygplanel B3LA. Man kan enligt deras mening redan nubesluta om att avstå från anskaffning av B3LA. Att uppskjuta beslutet om B3LAtill är enligt deras mening endast ett sätt att frånhända riksdagenen totalbedömning vid beslut om försvaret framåt. Utskottetanser att starka skäl talar för att nu bör sakbehandla regeringensförslag om den fortsatta utvecklingen av totalförsvaret och dess delar. Vidvarje beslutstillfälle finns frågor som inte är slutligt behandlade avutredningar, av myndigheter eller av regeringen. Inriktningen för enfemårsperiod skall ge stadga åt planeringen men innebär inte att statsmakternaavhänder sig möjligheten att göra ändringar - i fråga om bådeuppgifter och resursutnyttjande eller andra restriktioner. Frågorna omfiygplanutveckling m. m. är viktiga och behandlas i samband med det militäraförsvarets fortsatta utveckling. Utskottet anser att motionen 1521 (s) böravslås såvitt nu är i fråga. Försvarsministernlar upp vissa frågor som gäller totalförsvarets beredskap. Ett angrepp påSverige förutsätts komma all föregås av politiska och militära förändringar ivår närmaste omvärld som kan ge oss förvarning. För att dessa förändringarskall kunna uppfattas behöver vi en allsidig underrättelsetjänst.Försvarsministern framhåller att - med sin inriktning mot neutralitetoch utan stående styrkor - har större anledning än många andra länder attnoggrant följa utvecklingen i omvärlden. Med en effektiv underrättelsetjänstskall insatsberedskapen under normala förhållanden kunna hållas relativt låg.För att vi skall kunna utnyttja den möjliga förvarningen krävs dock enligt hansmening att totalförsvaret har en hög mobiliserings- ochkrigsorganisationsberedskap och ett administrativt syslem som möjliggör attberedskapshöjningar kan anpassas till den rådande situationen. Utskottet delarförsvarsministerns uppfattning beträffande behovet av FöU 1976/77:13 22 förvarningoch betydelsen av en effektiv underrättelsetjänst. Om insatsberedskapen skallkunna hållas låg måste systemet för beredskapshöjningar och övergång tillkrigsorganisation ägnas stor omsorg. Som försvarsministern uttalar är denadministrativa beredskapen i del fredslida samhället avgörande för våramöjligheteratt vidta nödvändiga försvarsåtgärder. Det är också viktigtmed smidiga former för beslut om ändringar i beredskapen. Medadministrativ beredskap menas alla de bestämmelser och avtal som behövs för attsamhället skall kunna bedriva sin verksamhet i laga former även i ett kris-eller krigsläge. Denadministrativa beredskapen berör alla nivåer i fredssamhället. Iregeringsformen finns ett särskilt kapitel om krig och krigsfara. Där anges bl.a. att befogenheter kan övertas av en inom utseddkrigsdelegation, om är i krig och förhållandena kräver delta. rörande beredskapsverksamhelen inom främst de civila delarna avtotalförsvaret har samlats i , som utges avförsvarsdepartementets samordningsavdelning. Systemetför beredskapshöjhingar inom totalförsvaret innefattar förberedda steg förorganisering och verksamhet. Det är grundat på lagen (1960:513) omberedskapstillstånd och kungörelsen (1960:515) om vad som skall iakttas vidberedskapstillstånd m. m. Kännetecknande för systemet är alt det ger möjlighettill ett flexibelt handlande efter beslut - i första hand av regeringen -alltefter lägets krav. Den inbyggda automatiken kan utnyttjas för ett snabbthandlande inom skilda samhällsområden i akuta situationer. Regeringenhar utfärdat förordning(I977:55)om vissa statligamyndigheters beredskap m. m. Förordningen innehåller föreskrifter om bl. a.planering under fredstid, åtgärder vid var och en av de tre beredskapsgradernaoch åtgärder vid utrymning. Utskottetanser att den administrativa beredskapen är mycket betydelsefull. Den börfortlöpande ses över och anpassas till nya förutsättningar, t. ex. tillförskjutningen från offentligrättslig till avlalsmässig reglering av administrativafrågor. Denadministrativa beredskapen är inte lätt att överblicka. Såvitt gällerförsvarsmakten är systemet för beredskapshöjningar delvis hemligt. Intilliggandebild (s. 23) åskådliggör huvuddragen beträffande försvarsmakten. Försvarshögskolanhar på utskottets begäran gjort en sammanfattande öppen beskrivning av systemetför totalförsvarets beredskap. Beskrivningen fogas lill betänkandet som bilaga8. Närdet gäller grunderna för totalförsvarets fortsatta utveckling har utskottetäven att behandla motionen 1504 (s) såvitt gäller yrkandet 2. Det som anförs imotionen skiljer sig från försvarsministerns uttalanden i huvudsak endast i ettpar avseenden. Beträffande önskemålet att man i samhällsplaneringen skall tahänsyn även till totalförsvarets behov tillägger motionärerna att samhälletsutveckling självfallet dock måste styras av Huvuddragen av beredskapssysiemel för försvarsmakten medborgarnas fredstida önskemål och behov. Som utskottettidigare har angett måste samhällets utveckling i huvudsak styras avmedborgarnas fredstida önskemål och behov men totalförsvarssynpunkterna för förden skull inte glömmas bort. 1 motionen 1504 (s) uttalas också att försvar mot militärtangrepp är en viktig utgångspunkt för lotalförsvarsplaneringen. Motionärernahävdar att det kan ses som ett uttryck för en annorlunda inriktning avsäkerhetspolitiken och avvägning inom totalförsvaret att försvarsministern ipropositionen har uttalat att försvar mot militärt angrepp måste utgöra denviktigaste utgångspunkten för planeringen av totalförsvaret. Utskottet har i det föregående slagit fast att ettmilitärt angrepp vore det allvariigaste hotet mot vårt nationella oberoende ochskulle ställa de största omedelbara kraven på totalförsvaret. Det kan inte varameningsfullt att söka exakt gradera värdet och vikten av olikatotalförsvarsgrenar i förhållande till varandra. Däremot är del riktigt att somförsvarsministern konstatera att försvar mot militärt angrepp utgör denviktigaste utgångspunkten för totalförsvarets planering. (SOU 1976:5 s. 206) har förordat en översyn av hur FÖU 1976/77:13 24 vårapersonallillgångar utnyttjas inom totalförsvaret. Utskottet berör frågor avhithörande slag vid behandlingen under punkten 6 av ett motionsyrkande omdireklrekrytering av värnpliktiga till civilförsvaret. I det föregående har utskottet tillstyrkt att manytterligare integrerar och samordnar militära och civila funktioner itotalförsvaret. Motionen 342 (fp) tar upp vissa ekonomiska och folkrättsligaaspekter på sådan integration och samordning. Motionärenbehandlar särskilt de folk rättsliga konsekvenser som kan bli följden omförsvarsmakten utnyttjar civil personal för olika uppgifter inomkrigsorganisationen, t. ex. för transporter till en stridsplats. Enligtmotionären bör begära en belysning av dessa konsekvenser. Sverigehar biträtt de internationella överenskommelserna om folkrättsliga regler förkrigföringen. Enligt dessa görs skillnad mellan krigsmän och civilbefolkning.Utskottet anser att motionären har fäst uppmärksamheten på en viktig fråga.Även om integration och samordning i första hand gäller andra än stridandefunktioner måste de folkrättsliga aspekterna och risken för komplikationerständigt hållas i åtanke. Redogörelser som har lämnats utskottet visar att maninom är väl medveten om dessa förhållanden. Med hänsyn tillfrågans vikt bör likväl uttala sig genom att som sin mening geregeringen till känna vad utskottet har anfört. har studerat och övervägt denroll icke-militärt motstånd, s. k. civilmotstånd, skulle kunna tilldelas inomvår säkerhetspolitik. Utredningen har funnit alt om vi medvetet avstår frånatt förbereda ett väpnat försvar torde detta i omväriden tolkas som bristandevilja att hävda självständigheten. Den deklarerade utrikespolitiken skulle intelängre framstå som trovärdig. Utredningen anger som en klar slutsats attcivilmotslånd inte kan utgöra något hållbart alternativ till militärt försvar.Den vill emellertid inte utesluta att även icke-militärt motstånd kan gevärdefulla bidrag vid del samlade motståndet, t. ex. vid ockupation. Försvarsministernunderstryker i propositionen (bil. I s. 49) att en klar slutsats är attcivilmotstånd inte kan utgöra något alternativ till militärt försvar. 1motionen 1504 (s) yrkas att hos regeringen begär en utredning omolika former av motstånd, däribland civilmotstånd. Fråganom innebörden och värdet av civilmotslånd har behandlats av fieragånger, bl. a. i samband med försvarsbeslut (FöU 1972:17 s. 33).Liksom tidigare anser utskottet att enbart ett vapenlöst motstånd vore heltotillräckligt som stöd för vår säkerhetspolitik. Däremot skulle det kunna kommai fråga som komplement till väpnat försvar. Utskottet har inhämtat attregeringen räknar med fortsatta studier rörande FÖU 1976/77:13 25 civilmotstånd.Ett tredje studieuppdrag har lämnats till den engelske torskåren med detta beräknas vara avslutat . Försvarsutredningenhar uttalat (SOU 1976:5 s. 208-209) alt förutsättningarna för ochgenomförandet av olika former av motstånd såsom fria kriget, motståndsrörelseoch icke-militäri motstånd bör utredas. Enligt utredningens uppfattning tordedet emellertid vara nödvändigt att först klarlägga folkrättsliga m. fl. problemför icke-militära motståndsformer. Utskottet kan instämma i de nu återgivnauttalandena av försvarsutredningen. De folkrättsliga aspekterna måstetillmätas stor betydelse. Utskottetanser att de folkrättsliga förutsättningarna behöver klarna ytteriigare innanett särskilt utredningsarbete på detta område kan påbörjas. Såvitt gällercivilmotstånd finns det också skäl att avvakta resultaten av uppdraget tillAdam . bör inte bifalla motionsyrkandet. har i anslutning tillprogramplaneringen och i samråd med överbefälhavaren genomfört en särskildstudie rörande möjligheterna att öka uthålligheten i förvarnings- ochalarme-ringssystemet för flyganfall. Studien behandlar främst uthålligheten hosradarenheter inom flygvapnets system för stridsledning och luftbevakning(strilsystem). Försvarsmaktens anskaffning av skyddade radarstationer och denpåbörjade personella och materiella förbättringen av civilförsvaretsalarmeringsorganisation kommer enligt att medge attcivilbefolkningen i inledningen av ett krig kan ges förvarning om flyganfallenligt de förvarningstider som angett som krav vidskyddsrumsplanering. Slrilsystemets förmåga att ge underiag för alarmeringunder ett krigs fortsatta föriopp kan emellertid visa sig otillräcklig. För attöka uthålligheten har föreslagit att reservmateriel tillradarstationer anskaffas för 48 milj. kr. Civilförsvarsstyrelsenanser vidare att ett flertal studier behövs för att förbättra underiaget förbeslut om alarmeringssystemets fortsatta utveckling och anpassning och attvissa, främst organisatoriska, frågor som rör alarmeringensledningsorganisation samt personalrekrytering, grundutbildning och övning börägnas särskild uppmärksamhet. Liksomcivilförsvarsstyrelsen anser utskottet att effekten av en ökad uthållighet iförvarnings- och alarmeringssystemet berör inte bara skyddet avcivilbefolkningen utan har stort värde för hela totalförsvaret. Försvarsutredningenhar i betänkandet Totalförsvaret 1977-82 (SOU 1977:1 s. 73) uttalat: anser att sådanaorganisatoriska åtgärder som diskuterar bör kunna ledatill ökad säkerhet i alarmeringssystemet. Utredningen anser vidare att den mednuvarande underlag inte kan la ställning till förslagom anskaffning av reservdelar till vissa radarstationer. Omcivilförsvarsstyrelsen under det fortsatta studiearbetet finner attanskaffningen ger ett effektlillskott till befolkningsskyddet, FÖU 1976/77:13 26 sommotiverar kostnaderna,-bör den genomföras inom den planeringsram somutredningen förordar i det följande. Utredningen räknar således inte medsärskilda medel för detta ändamål. I propositionen ansluter sig försvarsministern lillförsvarsutredningens uppfattning och beräknar inga medel för särskildreservdelsanskaffning. Imotionen 1504 (s) anförs att även om de organisatoriska åtgärder somcivilförsvarsstyrelsen avser att särskilt uppmärksamma kan leda till ökadsäkerhet i alarmeringssystemet, utesluter detta likväl inte behovet av attåstadkomma en ökad uthållighet i förvarningssystemet. Det ytterligareutredningsarbete som behövs bör enligt motionärerna ta sikte på möjligheternaatt begränsa medelsbehovet, t. ex. genom att anskaffa reservmateriel endast fören del av stationerna eller endast anskaffa vitala delar av reservmaterielen.Ett belopp om ca 25 milj. kr. bör dock enligt motionärerna anvisas redan nu ochav praktiska skäl betalas ut från det militära försvarets ram. 1motionen 1520 (fp) erinras om att både försvarsulredningen ochförsvarsministern anser att om fortsatta studier visar att anskaffning avreservdelar till radarstationerna ger ett effekttillskott till befolkningsskyddetsom motiverar kostnaderna bör den genomföras inom den planeringsram som gällerför civilförsvaret. Motionären finner det märkligt alt en fråga av dennastorlek delegeras till , när en ökad uthållighet iluftbevakningssystemet rimligen måste bli till nytta även för det militäraförsvaret. Motionären anser att bör begära snar belysning av fråganhur man skall kunna ge ökad uthållighet åt försvarets lufibevakning i syfte attunder kunna alarmera befolkningen när den bör uppsöka skyddsrum. Överbefälhavarenhar inför utskottet framhållit att del militära slrilsystemets uthållighet ärdimensionerat med hänsyn främst till jaktförbandens krav på ledning underförbekämpningsskedel i ett krigs inledning. Överbefälhavaren motsätter siginte en ytteriigare utbyggnad för civilförsvarets behov och anser att fråganbör få en snar lösning. Överbefälhavaren anser alt utbyggnaden bör bekostas avmedel utanför försvarsmaktens planeringsram. mening bör man i denna fråga skilja på behovet av säkerhet ialarmeringssystemet och behovet av uthållighet i detta system. Frågan omanskaffning av reservdelar kan i princip betraktas fristående från de övrigaåtgärder av främst organisatorisk art som har förordat.Enligt vad utskottet har inhämtat ökar de organisatoriska åtgärdernamöjligheterna att utnyttja det beslutsunderiag som presenteras iluftförsvarscentralerna och att larma hotade orter i rätt tid. Åtgärdernatillgodoser härigenom främst behovet av stadga och säkerhet i alarmeringssystemet.Utskottet anser det vara väsentligt att dessa åtgärder kommer till stånd. När det gäller frågan omatt åstadkomma ökad uthållighet anser utskottet FÖU 1976/77:13 27 attdet skulle vara av stort värde - inte bara för befolkningsskyddet utan förstora delar av totalförsvaret, inkl. det militära försvaret - om uthållighetenkunde ökas utöver den nivå som behövs i ett väl avvägt militärt försvar. Beträffandevilket effektlillskott som en ökad uthållighet skulle medföra har man fråncivilförsvarsstyrelsen anmält att någon egentlig effeklvärdering inte hunnitsmed i hittillsvarande studier. De analyser och bedömningar som har gjorts talardock för att en ökad uthållighet i förvarningssystemet leder till förbättradeöverievnadsmöjligheter för befolkningen och till bättre förutsättningar atthålla viktiga samhällsfunktioner i gång. avser att underden kommande programplaneperioden genomföra studier för att förbättrabeslutsunderiaget med inriktning på jämförande effektvärderingar avseendecivilförsvarssystemets samtliga funktioner. Enökning av uthålligheten i systemet för förvarning vid flyganfall är önskvärdfrån totalförsvarets synpunkt och bör av allt att döma åstadkommas genom vissanskaffning av reservdelar till radarstationer m. m. Det flnns emellertid f n.inte tillräckligt underlag för att bedöma den lämpliga omfattningen och denödvändiga kostnaderna för en anskaffning av reservmateriel. I syfte attbegränsa kostnaderna bör kunna göras prioriteringar, t. ex. avseende antalradarstationer, urval av särskilt viktiga delar och urval med hänsyn tillimportförhållanden. Beträffande medelsbehovet finns skäl att även överväga enfördelning på främst civilförsvarets och det militära försvarets utgiftsramar.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till i denna fråga.Vad utskottet nu har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Motionen 1504 (s) innehåller även ett yrkande omutredning av frågor om datasystem i krig. Motionärerna påminner om altdatorerna på allt fier områden i samhället har blivit en förutsättning för vårhögt utvecklade samhällsservice. Datoriseringen medför en ökad sårbarheti kris-och krigssituationer. Motionärerna betecknar denna fråga som ettcentralt problem i försvarsplaneringen och erinrar om att datorerna också ärkänsliga för sabotage i fred. Motionärerna efterlyser en behandling av dessafrågor i propositionen och föreslår att hos regeringen begär althithörande problem utreds och planeras i särskild ordning. Utskotteterinrar om att utvecklingen på dataområdet och de problem som ADB-teknikeninnebär för samhällets möjligheteratt fungera vid kriser och under krig harvarit föremål för studier. En rapport härom publicerades avförsvarsdepartementet . Överstyrelsen för ekonomiskt försvar hardelvis kartlagt datoranvändningen i vårt land. Statskontoret har utrett frågorom dataskydd. Även datainspektionen har uppmärksammat säkerhetsfrågorna. Dessahar också behandlats av dataindustriutredningen och datasamordningskommittén. Datateknikenintroducerades som ett rationellt och kostnadsbesparande hjälpmedel. Såsmåningom har vinstmarginalerna minskat genom nödvän- FÖU 1976/77:13 28 digaåtgärder mot datoriseringens sidoeffekter. Ett exempel på detta är kraven påskydd för personlig integritet. Det nuvarande kunskapslägel på området kan inteanses fullt tillfredsställande. För alt skapa en tillräcklig överblick avsäkerhetsproblemen och en bättre samordning av sårbarhetsfrågornas behandlinghar försvarsministern fått regeringens bemyndigande atttillkalla en utredning om datasystemens sårbarhet. Det är därför inte aktuelltför att göra framställning till regeringen enligt motionsförslaget. Motionen 1504 (s) tar också upp en fråga som gällerfö rs va rs i n formation. Enligt motionärerna bör totalförsvaretsupplysningsnämnd få i uppdrag att utreda frågan om hur totalförsvaret börredovisas i skolans läromedel. Utskottethar under innevarande inhämtat särskild information om deansträngningar som görs för att förbättra försvarsinformationen till bl. a.unga värnpliktiga och civilförsvarspliktiga. Vidare har företrädare förskolöverstyrelsen redovisat läget i fråga om skolans läromedel och lidsutrymmesamt föredragit resultaten angående gjorda enkätundersökningar blandlärare och elever i ungdomsskolan. Försvarsutredningenhar (SOU 1977:1 s. 59) ansett det vara angeläget att de värnpliktiga redan föreförsta tjänstgöringens början genom skolans försorg orienteras om försvaretsuppgifter i stort och om dess plats i samhället. Somförsvarsministern uttalar i propositionen (bil. 1 s. 337) behövs i fredallsidig information om vår omvärld och vår säkerhetspolitik samt omsäkerhetspolitikens mål, medel och möjligheter. Det är önskvärt att varje vuxenmedborgare har någon kännedom om den svenska säkerhetspolitiken och om syftetmed totalförsvaret. Detta har betydelse i olika sammanhang, bl. a. om hon ellerhan skall tjänstgöra i totalförsvaret enligt någon av pliktlagarna ellermedverka i samhällsplaneringen. Enhel del görs för alt öka kännedomen om totalförsvaret. För att stimuleraförsvarsdebalten har avhemligats åtskilliga uppgifter omkrigsorganisationens storlek m. m. som varit hemliga. 1 samma syftehar publicerats en mängd rapporter om studieresultat m. m. och lämnatsstatsbidrag till organisationer som svarar för försvarsupplysning. De militäramyndighetema arbetar för att förbättra den information som ges tillvärnpliktiga - före, vid och efter inskrivningen samt i samband medgrundutbildningen. Överbefälhavaren leder detta arbete och har sammanfattatarbetsläget i skrivelse . och bedriver försök med civilförsvarsinformation på regionalnivå. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar informerar omförsörjningsberedskapen. och politiska partier har utformatstudiematerial för information och debatt. Totalförsvarets upplysningsnämndförbereder en skrift om 1977 års försvarsbeslut. Någon helhetsbild avförsvarsinformalionens inriktning och uppläggning FÖU 1976/77:13 29 Det är också osäkert i vilken grad man lyckas med olika åtgärder.