bet · G001SfU12 · 1976-12-31 00:00:00 — med anledning avmotioner om folkpensionärernas situation I motionen 1975/76:306 av ()hemställs alt hos regeringen begär utredning rörande den ekonomiskasiiuaiionen för Iblkpensionärer och pensionärer med ringa ATP samt basbeloppetskonstruktion som värdemätare för att åstadkomma värdesäkring av utgåendepensioner. 1 motionen 1975/76:2035 av m. fi. (m)hemställs all "uttalar vad i motionen 1975/76:1979 anförts omhänsynstagande till de äldre bl. a. genom skapande av större möjligheter förpensionärer att få delta i samhällsplaneringen, alt kunna erhållaförvärvsarbete, inte minst på deltid, samt till frivilligt ideelltarbete". I motionen 1979 framhålls mot bakgrunden av attpensionsåldern och möjligheterna till delpension förbättrats,att pensionärer utgör en resurs som inte kan förnekas ellerundvaras och att det på pensionärshåll finns en dokumenterad vilja tillinsatser. Motionärerna anförande pensionärer som så önskar borde ha en givenplats i verksamheten inom barnomsorg, i skolor och på fritidsgårdar liksom inomvårdinstitutionerna och alt de också skulle kunna göra värdefulla insatserinom kommunernas och kyrkans pensionärsverksamhet, studieförbunden samt Rödakorset och andra frivilliga organisationer. För att skapa ökad valfrihet förpensionärerna och minska de negativa följderna av pensioneringen fordras,framhålls det i motionen, att fier deltidsarbeten skapas och att i statligeller - liksom inom den enskilda sektorn - i störreutsträckning bör prövas att två eller flera personer delar en tjänst. Gällandebestämmelser m. m. Pensionerna är värdesäkrade genom att de äranknutna till basbeloppet. Detta fastställs och utgör 4 000multiplicerat med det tal som anger förhållandet mellan det allmänna prislägetunder andra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget i september1957. Basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. Vid beräkning avdet allmänna prisläget utgår man från konsumentprisindex. Delta bestäms ocksåvarje niånad på grundval av statistiska uppgifter om prisförändringar i ett70-tal geografiska områden, som är representativa för hela riket i fråga om befolkningensålder, kön, civilstånd, inkomster m. m. I 1976/77. SfU 1976/77:12 2 skerså snart relationstalet mellan konsumentprisindex andra månaden före den sombasbeloppet avser och konsumentprisindex ändrats tre procentsedan närmast föregående ändring av basbeloppet. Denna marginalspärr harinforts för att undvika alltför täta justeringar av basbeloppet på grund avobetydliga prisförskjutningar i ena eller andra riktningen. Departementschefenuttalade i prop. 1962:90 att täta ändringar av de utgående förmånernas storlekknappast kunde anses ha något berättigande i den mån inte ändringarna varföranledda av väsentliga prisförändringar. Från administrativ synpunkt var detockså en fördel att pensionerna inte behövde räknas om alltför ofta. Ävenandra förmåner än pensionerna är värdesäkrade genom anknytning tillbasbeloppet. Detta gäller t. ex. bidragsförskott, statligt studiestöd, yrkesskadelivräntoroch vissa underhållsbidrag. Tidigarebehandling m. m. Med anledning av motioner, vilka syftade till attbasbeloppet inom den allmänna försiikringen skulle beräknas inte i förhållandetill den allmänna prisutvecklingen utan i förhållande till ett reallöneindex,som skulle ge pensionärerna samma standardhöjning som andra, begärde riksdagen1969 en förutsättningslös översyn av standardsäkringen inom den allmänna pensioneringen(2LU 1969:71. rskr 1969:327). Denår 1970 tillsatta pensionsålderskommitién (numera pensionskommittén, S1970:16) fick uppdraget att göra den begärda översynen. Utredningen har enligtsina direktiv bl. a. att undersöka behovet av och möjligheterna att med hänsyntill inkomstutvecklingen och omfattningen av de resurser som kan ställas tillförfogande förstärka gällande garantier rörande pensionsnivån. Utskottetbehandlade två motioner med anknytning till den nuförevarande motionen 306. Sålunda begärdes i en partimotion från ceniern enundersökning av folkpensionärernas konsumtionsmönster och förslag till åtgärderi syfte att infria löften lill pensionärerna om standardhöjning ochvärdesäkra pensioner samt i en partimotion från en översyn avmetoden för indexreglering av folkpensionen. Utskottet (se SfU 1975/76:19)framhöll alt de i motionerna väckta frågorna hade samband medpensionskommitténs uppdrag angående standardsäkringen av pensionerna ochföruisatte att kommittén skulle komma att belysa frågorna vid fullgörande avdetta utredningsuppdrag. Utskottet hemställde att motionerna i de delar deomfattades av nämnda yrkanden skulle överlämnas till pensionskommittén.Riksdagen biföll utskottets förslag (rskr 1975/76:99) och genom beslut den 18december 1975 överlämnade regeringen riksdagsskrivelse, utskottsbetänkande ochmotionerna i motsvarande SfU 1976/77:12 3 delartill pensionskommittén för behandling. Enligt regeringens beslut skallpensionskommittén samråda med den tillsatta pensionärsundersökningen(S 1974:06). Imaj innevarande år behandlade utskottet på nytt motionsyrkanden från ceniernoch om en undersökning av folkpensionärernas konsumtionsmönster isyfte att möjliggöra en bedömning av sättet att värdesäkra pensioner. Utskottethänvisade till sitt ställningstagande i betänkandet SfU 1975/76:19 och uttaladealt det var angeläget att pensionskommitténs arbete bedrevs med skyndsamhet.Riksdagen gav regeringen till känna vad utskoltel anfört (rskr 1975/76:392). Enligtvad utskottet inhämtat har till pensionskommittén överlämnats en skrivelse frånPensionärernas riksorganisation (PRO) vari organisationen begärt altprocenttalet för förändring av basbeloppet sänks från ire till två enheter ochall pension utbetalas retroaktivt från den månad konsumentprisindex stigit såalt det föranlett en höjning av basbeloppet. m. för pensionärer Isamband med behandlingen år 1975av propositionen(1975:97)angående röriig pensionsålder m. m. underströk , i likhet meddepartementschefen i propositionen, att arbetsmarknadens parter hade ett stortansvar för att sådana deltidsarbeten skapades som utgjorde en nödvändig förutsättningför en ändamålsenlig kombination av delpension och deltidsarbete. Enmotion som syftade till fier deltidsarbeten för äldre behandlades av socialförsäkringsulskotteti betänkandet SfU 1975/76:44. Utskottet vidhöll därvid uppfattningen alt detborde ankomma på arbetsmarknadens parter att åstadkomma de fördelpensioneringen erforderliga deltidsarbetena och framhöll att då nyligenpublicerade uppgifter från ett i anordnat symposium angåendedelpensioneringen gav vid handen att man inom olika branscher, bl. a.verkstadsindustri, byggindustri och varuhus, såg positivt på möjligheterna attordna deltidsarbeten för dem som önskade delpensionera sig. Utskottethänvisade också till att inrikesutskoiiet i betänkandet InU 1975/76:42 avstyrktpartimotioner från och om att stat och kommun borde gå ispetsen för införande av flexibel arbetstid och deltidstjänster med hänvisning bl.a. till att sysselsäitningsutredningen kunde förväntas undersöka behovet avdeltidsarbeten och till att man kunde utgå från att deltidsfrågor skulle kommaatt ingå i den proposition som väntades bli förelagdriksdagen och som byggde på resultatet av länsplaneringen ochsysselsättningsutredningen. Denovan nämnda pensionärsundersökningen (S 1974:06) har till uppgift att göra enkartläggning av de äldres situation för alt få underlag för den framtidautformningen och inriktningen av samhällets insatser. I utredningens direktivanges målsättningen för kartläggningen på följande sätt. SfU1976/77:12 4 Kartläggningen skall ge en bild avde äldres situation i dagens samhälle. Undersökningarna härom skall göras motbakgrund av den utveckling som skett i fråga om samhällets vård- ochserviceinsatser och beträffande pensionärernas förbättrade ekonomiskaförhållanden. Det bör undersökas hur den ökade ekonomiska tryggheten genomförbättrade pensioner inverkar på pensionärernas livsmönster och på behovet avsamhällets insatser i fråga om vård och serviceåtgärder för de äldre. Studiernaav pensionärernas livsmönster bör även belysa utvecklingen av sådana faktorersom sparande, fritidsverksamhet, resor osv. Även det forsknings- ochutvecklingsarbete av betydelse för de äldres situation som utförts i olikasammanhang bör uppmärksammas. En analys av de framtida utvecklingstendensernaskall göras med hänsyn till bl. a. befolkningsutvecklingen. Kartläggningenskall vidare - med beaktande även av pensionärernas förstärkta ekonomi -in-nefaila en undersökning av olika vägar då det gäller all tillförsäkra deäldre goda levnadsbetingelser. Den bör utöver ålderspensionärernas förhållandenockså omfatta förtidspensionärernas situation i de avseenden det här gäller. Basbeloppet inom den allmännaförsäkringen har tillkommit för att värdet av pensionerna skall bibehållas inivå med prisutvecklingen i samhället. Basbeloppet bygger därför påkonsumentprisindex, vilket beräknas på statistiska uppgifter omprisförändringar. Basbeloppet fastställs och utgör 4 000multiplicerat med det tal som anger förhållandet mellan konsumentprisindexunder andra månaden före den som basbeloppet avser och konsumentprisindex iseptember 1957. För att man skall undvika alltför täta justeringar avbasbeloppet har man försett regeln om basbeloppets förändringar med enmarginalspärr. Denna är uttryckt så, att en ändring av jämförelsetalet inteskall föranleda ändring av basbeloppet med mindre jämförelsetalet stigit ellergått ner sedan närmast föregående ändring av beloppet vidtogs. ifrågasätter i motionen 306 om det nuvarandesystemet för värdesäkring av pensionerna ger pensionärerna tillräckligkompensation för prishöjningar. Han pekar på tre faktorer som enligt hansmening kan bidra till att så ej är fallet, nämligen dels att konsumentprisindexberäknas på grundval av ett konsumtionsmönster som inte överensstämmer medpensionärernas, dels att förändringar i konsumentprisindex påverkar basbeloppetförst och dels att basbeloppet ändras först då relationstaletstigit eller gått ned efter närmast föregående ändring avbasbeloppet. Motionären vill all begär en utredning rörande dessafrågor. Som redovisats i inledningen till detla belänkande harmotioner rörande en undersökning av pensionärernas konsumtionsmönster idecember föregående år på begäran överiämnals tillpensionskommittén för behandling. har därefter så sent som i maj i åri enlighet med utskottets hemställan i betänkandet SfU 1975/76:44 understrukitangelä- Snj 1976/77:12 5 genhetenav att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt. 1 samband med dessa motionerbehandlar, enligt vad utskoltel inhämtat, kommittén också en skrivelse lYån PROsom berör de övriga två i motionen 306 aktualiserade problemen med basbeloppetsberäkning. Syftet med motionen får härmed anses tillgodosett och utskottetavstyrker därför bifall till densamma. Fråganom bättre levnadsbetingelser sedd ur delvis andra aspekter än de rentekonomiska tas i motionen 2035 upp av m. fi. Motionärerna vill attriksdagen uttalar sig för ett ökat hänsynstagande till de äldre i samhället.Mot bakgrunden av bl. a. den sänkta pensionsåldern och de nya möjligheternatill delpension fr. o. m. 60års ålder menar motionärerna all man till fördelför såväl samhället .som pensionärerna bör utnyttja den tillgång som isynnerhet de yngre pensionärerna utgör. De som så önskar bör, framhåller de,beredas möjlighet att deltidsarbeta och att medverka i samhällsplaneringen ochi de frivilliga organisationernas arbete. Utskottetvill med anledning av detla yrkande erinra om alt såväl regering som riksdag isamband med tillkomsten av den röriiga pensionsåldern (jfr prop. 1975/76:97 ochSfU 1975:15) underströk att arbetsmarknadens parter hade ett stort ansvar föratt .sådana deltidsarbeten skapades som utgjorde en nödvändig förutsättning fören ändamålsenlig kombination av delpension och deltidsarbeten. Samma ansvaråvilar givelvis även staten och kommunerna i egenskap-av arbetsgivare.Utskottet vill också peka på att departementschefen i en proposition(1975/76:211), som behandlas av och i vilkenprinciperna för den framtida sysselsättnings- och regionalpolitiken läggsfast, understryker all man i samband med delpensionsreformen måste planera indeltidsarbeten på varje enskild arbetsplats där en äldre arbetstagare begärdel. Departementschefen fram-hållerocksåatt kraven på förändrade ochindividuellt anpassade arbetsplatser får en ytterligare dimension omperspektivet sträcks ul till att avse ell arbetsliv därbland andra pensionärerskall beredas möjlighet till förvärvsarbete. Utskottet, som förutsätter attdessa uttalanden kommer att noga beaktas i det fortsattasysselsältningspolitiska arbetet, vill i övrigt hänvisa till den karlläggningav de äldres situation i dagens samhälle som f n. pågår inom den i juni 1974tillkallade pensionärsundersökningen och som bl. a. syftar till atttillförsäkra de äldre goda levnadsbetingelser. I detta arbete har pensionärernamöjlighet att bl. a. genom enkätundersökningar framföra sina synpunkter. Genompensionärsundersökningen anser utskottet att man tagit ett betydelsefullt stegmot en ökad möjlighet för pensionärerna alt på olika sätt medverka isamhällslivet. Utskottet förutsätter alt regeringen, när resultatet av karlläggningsarbetetföreligger, kommer att ta initiativ till de åtgärder som kan visa sigerforderiiga. Med del anförda lar motionen 2035 anses besvarad. Någon särskildåtgärd i anledning av densamma anser utskottet inte påkallad. SfU 1976/77:12 6 attriksdagen avslår motionerna 1975/76:306 och 1975/76:2035. Närvarande:herrar Aspling (s), Ringaby (m). * (s), i Nennesholm (c),i (s), fröken (), fröken (), herrarMarcusson (s), Åkeriind (m), i (s), (),i (c), i (s), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering.