bet · G001AU1 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 1 medanledning av motion om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning I motionen 1975/76:1856 av m. (vpk) yrkas alt hos regeringen hemsläljer om förslag till lag omändring i lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning,då särskilda skäl därtill föreligger. Lagen om rätt till ledighet för utbildningbehandlades av höst-riksdag (prop. 148, InU 31, rskr 399). Lagenträdde i kraft den . Genomlagen har anställda fått lagfäst rätt till ledighet för utbildning. Lagenomfattar i princip alla anställda och innehåller inte några begränsningar ifråga om utbildningens längd eller art. Arbetstagare får alltså på egen handavgöra längden och inriktningen av utbildningen. självstudier faller dockutanför lagen. Förrätt till ledighet fordras normalt alt arbetslagaren varit anställd hosarbetsgivaren eller sammanlagt minst tolv månaderunder . Lageninnehåller utförliga bestämmelser om förläggning av ledighetstid.Arbetstagarorganisationer med kollektivavtal på arbetsplatsen har tillförsäkratsett stort inflytande i sådana frågor. Reglerna innebär att, om parterna intekan komma överens, arbetsgivaren ensam bestämmer om ledigheten skall beviljasde efter ansökan (vid facklig utbildning ellerkorttidsutbildning). Därefter avgör vederbörande arbetstagarorganisation närledigheten skall tas ut. Saknas arbetstagarorganisation bestämmer arbetsgivarenpå egen hand. Enskild arbetstagare som inte fått påbörja sin utbildning efter framställning därom (i vissa fall) kan påkalla domstolsprövning av förläggningsfrågan. Frågan skall avgöras med hänsyn till delsarbetstagarens önskemål, dels intresset av att verksamheten på arbetsplatsenkan fortgå utan allvarlig störning. Vid konkurrens om ledighet mellan olikaarbetstagare skall företräde ges åt facklig utbildning och i andra hand åtutbildning av arbetstagare som saknar grundskolekompetens. Lageninnehåller vidare regler om anställningsskydd och återgång i arbete efteravbrutna studier samt skadestånd. För rätt till återgång till arbetetgäller att arbetstagare skall underrätta arbetsgivaren minst 1 Riksdafien 1976177. AU1976/77: 1 AU 1976/77:1 2 iförväg eller, om ledigheten varat , en månad i förväg. Vidsidan om bestämmanderätten i fråga om ledighels förläggning hav lokalkollektivavialsbunden arbetstagarorganisation tvist om lagens tillämpning ellerom innebörden av kollektivavtal somträffats med stöd av lagen. Organisation som föranlett felaktig lill-lämpningav lag eller avtal kan åläggas att utge skadestånd om organisationen insetteller uppenbarligen bort inse felaktigheten. Degrundläggande reglerna i lagen, bl. a. om rätt till behövlig ledighet,anställningsskydd och tolkningsföreträde, är tvingande. I övrigt är reglernadispositiva och kan modifieras genom kollektivavtal på förbundsnivå. Lagreglernaom krav på viss anställningstid, ledighetens förläggning, företräde förledighet till viss utbildning och förfarandet vid avbruten utbildning kansålunda ersättas av kollektivavialsbestämmelser. Motionärernas ändringsförslag innebär i huvudsakföljande. De vill minska den tid vilken en arbetsgivare har möjlighet attskjuta på begärd ledighet till hälften i förhållande till vad som f n. gäller.De vill vidare avskaffa uppskovsmöjlighelen när del gäller facklig utbildning.Domstolsprövning skall kunna påkallas om uppskovet överstiger 'inormalfallen eller vid korttidsledighet. Arbetstagare som avbryterstudier och har skälig anledning därtill skall ha rätt att återgå iarbete. Derättigheter som enligt lagen tillkommer kollektivavtalsbunden organisation börenligt motionärerna gälla även för andra organisationer under förutsättning attde företräder minst en femtedel av de anställda på arbetsplatsen. Imotionen kritiseras slutligen reglerna om skadeståndsansvar för fackligorganisation i samband med utövande av tolkningsföreträde och de konsekvenserför rättsbildningen som arbetsdomstolens avgöranden får. Enligt motionärernabör sådana avgöranden inte ha samma prejudicerande verkan som varitfallet i fråga om domstolens utslag. Genom lagen om arbetstagares rätt till ledighet förutbildning har anställda fåll möjlighet all med bibehållen anslällningslrygghelvidareutbilda sig. Lagen trädde i kraft . Vidriksdagsbehandlingen prövades en del ändringsförslag från vänsterpartietkommunisterna. I den nu föreliggande motionen återkommer m. (vpk) bl. a. till tidigare avslagna krav från vpk:s sida. Lageninnehåller regler bl. a. om vem som skall avgöra när en begärd ledighet får tasut. Med hänsyn till arbelsplanering m. m. har det ansetts rimligt allarbetsgivaren får till förfogande från det ledighet begärs AU 1916/11:1 3 tilldess den skall tas ut. Reglerna är så konstruerade att arbetsgivaren kan skjutapå en begärd ledighet från det framställningen gjordes. Om detfinns kollektivavtalsbunden facklig organisation på arbetsplatsen äruppskovstiden eller, om det gäller korttids- eller fackligutbildning, . Efter dessa frister övergår bestämmanderätten i fråga omledighetens förläggning till den fackliga organisationen, dock att enskildarbetstagare kan påfordra domstols prövning om uppskovet överskrider två åreller, vid korttids- eller facklig utbildning, . Regierna om domstolsprövningomfattar även de fall då det saknas kollektivavtalsbunden organisation påarbetsplatsen. Motionensyftar till att tiden för uppskov skall sänkas från ochatt uppskovsmöjligheten skall avskaffas i fråga om facklig utbildning. Dessutombegärs att domstolsprövning skall kunna påkallas redan vid uppskov längre eller, vid korttitlsutbildning, . Utskottetfinner inte skäl att tillgodose motionärernas önskemål. De gällande reglernaom tidsfrister, som f ö. ärdispositiva och alltså kan modifieras genom avtal,får anses utgöra en rimlig avvägning mellan olika intressen. Det måste t. ex.anses befogat att kräva att den som skall delta i en facklig kurs underrättararbetsgivaren minst i förväg. Detfinns inte heller anledning att biträda motionen beträffande ändring i andrabestämmelser med krav på förvarningslid, nämligen i samband med återgång iarbete efter avbrutna studier. Enligt gällande regler skall arbetstagare somav något skäl avbryter studierna och därför önskar återfå sitt arbeteunderrätta arbetsgivaren minst i förväg. Om ledigheten varat mer änett år skall underrättelsen ske minst en månad i förväg. Motionärerna vill attreglerna inte skall omfatta de fall då arbetstagaren hafi skälig anledningtill avbrottet. Utskottet vill erinra om att ett av skälen till att lidsfristeruppställts vid förtida återgång till arbetet är hänsynen till vikarier. Det fåranses rimligt att en vikarie i förväg får underrättelse om altvikariatet skall upphöra. Vid vikariat som omfattar finns r ö. ilagen om anställningsskydd föreskrifter om förvarningstid som harmonierar medstudieledighetslagens regler. Motioneninnehåller också ett yrkande om vilken organisation som skall ha rätt tillinflytande enligt studieledighetslagen. Förutom organisationer som är bundna avkollektivavtal på arbetsplatsen bör enligt motionärerna andra organisationer hasådant inflytande under förutsättning all de representerar avde anställda på arbetsplatsen. Vidinfiytandefrågor av den typ det här gäller är del enligt utskottets uppfattningnaturligt all knyta an lill de fackliga organisationer som har kollektivavtalpå arbetsplatsen. Detta är i överensstämmelse med en princip som tillämpatsäven i annan arbelsrättslig lagstiftning . Därvid har riksdagenkonsekvent avvisal regler av den typ motionären tänker sig. Motionen avstyrksalltså också i denna fråga. AU 1976/77:1 4 I motionen vänder man sig vidare mot en bestämmelsei lagen om ska-desiåndsskyldighel för facklig organisation som felaktigttillämpat det tolkningsföreträde som sådan organisation har i fråga om lageneller avtal som träffats med stöd av lagen. Utskottet konstaterar altskadeståndsskyldigheten är begränsad till de fall då organisationen insetteller uppenbariigen borde ha insett att den hävdade tolkningen var felaktig.Någon anledning att avskaffa denna regel kan inte sägas föreligga. Slutligentar motionärerna upp frågan om verkan av arbetsdomstolens domar i mål om denaktuella lagen. Motionären anför att allteftersom arbetsdomstolen avgör mål omlagens tillämpning urholkas organisationernas tolkningsföreträde. Detta ledermotionärerna till slutsatsen att domar om tillämpning av lag eller avtal påområdet inte bör få samma prejudicerande verkan som varit fallet medarbetsdomstolens utslag. Utskottethar svårt att följa denna tankegång. 1 begreppet tolkningsföreträde ligger atten parts uppfattning skall gälla till dess frågan avgjorts av domstol. Om detgenom domstolens utslag uppstår en klar praxis hur lagen skall tolkas blir detsjälvfallet mindre utrymme för skilda uppfattningar. Därmed minskas demarginaler inom vilka ett tolkningsföreträde kan utnyttjas. Detta äremellertid i sig ingen nackdel utan en vinst från rättssäkerhetssynpunkt.Motionärerna synes förutsätta att de fackliga organisationerna fortlöpandeskall utöva sitt tolkningsföreträde utan hänsynstagande till arbetsdomstolenstidigare utslag. Detta kan inte leda till annat än att Her mål förs upp tilldomstolen, som därvid konsekvent nödgas korrigera tolkningar som inte står iöverensstämmelse med domstolens praxis. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionen även i denna del. att avslårmotionen 1975/76:1856. Nciixaiande:herrar (), i (c). i (s). Stridsman (c), Nil.sson i Ösier.suntl (s), is), herrarGustafsson i Säfflc (c), (). (), herrar (), i (fp), is), fru (). () och (). GOTAB .S237I Slockholm 1976