bet · G001UU11 · 1976-12-31 00:00:00 — betänkande 1976/77:11 medanledning av motion om utvidgning av territorialhav 1 motionen 1975/76:1150 av herrar iVretstorp och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om förberedelser för enutvidgning av territorialhav. Motionärernaförordar en utvidgning av det svenska territorialhavet från nuvarande fyranautiska mils (sjömils) bredd från kusten ut till tolv nautiska mils bredd. Deanför att det under den tredje havsrättskonferensen, som inleddes ochalltjämt inte avslutats, framkommit enighet i huvudsak om att i framtidenbegränsa territorialhavsbredden till , en bredd som undersenare år hävdals av ett stort antal stater och t. o. m. överskridits av mångaländer. Motionärernahänvisar till att är 1969 inrättade fiskezoner på ut tilltolv sjömils bredd och gjordes sammaledes på östkusten. Området mellanfyra och utgör en tilläggszon till det svenska territorialhavet. Enligtmotionärerna kan begreppet tilläggszon komma att försvinna i den nya havsräti,som väntas bli resultatet av den pågående havsrättskonferensen. En utvidgningav det svenska territorialhavet enligt motionärernas förslag skulle säkerställafull jurisdiktion ut till tolv sjömils bredd från kusten, oavsett vad den nyahavsrätten kommer au innebära för de rättigheter som nu har inomtilläggszonen mellan fyra och . Förutomnuvarande rättigheter inom tilläggszonen skulle vårt land därmed kunna reglerabl. a. utvinning av olja och andra fyndigheter, fisket, sjötrafiken ochmiljövården. I en eventuell ekonomisk zon utanför terri-torialhavsgränsenskulle däremot endast kunna räkna med en begränsad jurisdiktion. Någranackdelar skulle en utökning enligt motionärernas mening knappast medföra,knappast heller några ökade försvarskostnader. Åtgärdenbör enligt motionärerna genomföras snabbt, helst efter det attöverenskommelse om en ny havsrättskonvention har uppnåtts, eller redandessförinnan om förhandlingarna skulle dra ut eller bara leda tilldelresultat. Detta för att undvika ett "juridiskt tomrum" mellan dennuvarande och den nya havsrätten. Riksdagen1976/77. UU 1976/77:11 Såsom påpekas i förevarunde motion, har del vidFN:s tredje havsrätis-konferens. som inleddes för snart två och ett halvt årsedan men ännu inte lett till något slutresultat, kunnat konstateras envidsträckt enighet om all i en framlida ny havsrättskonvention bl. a. accepteraen största ter-riiorialhiivsbredd om från kusten eller de s.k. baslinjerna. Denna bredd hävdas redan av ett 80-tal stater, vilket är mer äntvå tredjedelar av totalantalet kuststater i väriden och mer än flerän det antal länder som gjorde anspråk på ännu vid mitten av1960-talet. Ett 15-tal stater gör anspråk pä mer än tolv sjömilsterritorialhav. Avländerna i grannskap hävdar tolv nautiska milsbredd för sitt territorialhav. och tillämpar sammaterrilorialhavsbredd som , dvs. , medan , Väst- ochÖsttyskland samt har tre sjömils bredd. Entendens till utvidgning av territorialhavet från de , som varitsanktionerade av den klassiska folkrätten, till eller i vissa fallmer har gjort sig allt starkare gällande under de båda senaste årtiondena.Endast ett 25-lal kuststater håller alltjämt fast vid tre eller fyra sjömilsbredd. Samtidigthar anspråk vuxit fram pä allt bredare tilläggszoner till skydd för del egnafisket och andra ekonomiska aktiviteter. har för sin del. som ävenpåpekas i motionen, infört särskilda fiskezoner ut tilltolv sjömils bredd från kusten. , som i fiera omgångar pågått sedan är 1974 och som iseptember ånyo ajournerades till mitten av nästa är, uttalade sig enmajoritet av stater för att kuststaterna skulle erhålla rätt alt inrättaspeciella ekonomiska zoner utanför havsterritoriet. Meningarna gick dockbetydligt mera isär då det gällde de ekonomiska zonernas bredd liksombeträffande de exklusiva rättigheter respektive stater skall kunna hävda därinnanför samt beträffande skyldigheterna gentemot andra stater med t. ex. fiskesom bedrivits sedan generationer tillbaka. Dettaoaktat har en rad viktiga kustländer eller ländergrupper kring Nordatlantennyligen gett till känna att de kommer att inrätta ekonomiska zonerrespektive fiskezoner om i princip 200 sjömils bredd från sina kuster, därsådan bredd är möjlig. Sålunda kommer exempelvis från den 1 januari 1977att hävda en ekonomisk zon om 200 sjömils bredd, och den europeiskagemenskapens stater kommer att utvidga sina fiskezoner tillmotsvarande bredd. och har aviserat liknande utvidgningar. Islandutvidgade sin fiskegräns . Eneventuell utvidning av det svenska territorialhavet till tolv nautiska milsbredd, såsom förordas i motionen, skulle knappast komma att direkt beröra desvenska fiskeintressena, för vilka redan tillämpas en fiskezon av sammil bredd.Inte heller torde en sådan eventuell utvidgning i princip UU 1976/77:11 3 berörade rättigheter vårt land till följd av internationella konventionrörande kontinentalsockeln redan har till havsbottnens ellerkontinenial-sockelns ekonomiska utnyttjande. Vad man däremot kan göra gällandeär att en utvidgning ut till från kusten skulle säkerställaoinskränkt svensk jurisdiktion inom detta område, under det att jurisdiktioneninom en eventuell ekonomisk zon utanför territorialhavsgränsen under alla förhållandenskulle bli i viss mån begränsad. Genom den oinskränkta kontroll som enutvidgning av territorialhavet skulle medföra kan sålunda även vissa ekonomiskafördelar vara att vinna. Enutvidgning av det svenska territorialhavet till tolv sjömils bredd skulleotvivelaktigt även medföra andra fördelar, ej minst ur försvarssynpunkt. Detkan också för svenska miljövårdsintressen vara fördelaktigt att ha fullkontroll över ett bredare territorialhav än , särskilt med tanke på deoljeutsläpp som förekommer och riskerna för allt större tankfartygshaverier. Fulljurisdiktion inom ett utvidgat territorialhav medför emellertid också ökadeförpliktelser när det gäller att upprätthälla denna, både i fredstid och ihändelse av krig. Anspråken på övervakning växer sålunda, men det synes tillsvidare ovisst hur pass resurskrävande en utvidgningsätgärd skulle bli.Preliminära uppskattningar har dock gett vid handen att merkostnaden skullebli relativt ringa. Enligtvad utskottet erfarit är de frågor som har samband med en eventuell utvidgningav territorialhavets bredd sedan någon tid föremål för överväganden ochstudier inom en interdepartemental arbetsgrupp. I samband därmed har regeringenbl. a. uppdragit ät överbefälhavaren att inkomma med synpunkter på frågan om enutvidgning av terrilorialhavsbredd från fyra till tolv nautiska åt att utreda vissa sjö-farlsaspekter i sammanhanget. Utskottethäller på samma sätt som motionärerna för sannolikt att de fördelar .som ståratt vinna på en utvidgning av det svenska territorialhavet till tolv sjömilsbredd mer än väl skulle uppväga de därmed förbundna tillkommande kostnadernaför övervakning m. m. Utskottet vill därför anbefalla att frågan om enutvidgning blir föremål för regeringens positiva och skyndsamma prövning. Beredskapbör därmed skapas för att kunna genomföra en utvidgning antingen så snart somöverenskommelse om en ny havsrättskonvention kunnat uppnås eller redandessförinnan. Skulle nämligen arbetet på en sådan konvention bedömas bliytterligare fördröjt eller resultatlösl, bordet sålunda övervägas att ändåvidta åtgärden i fråga. Någrafolkrättsliga hinder för en dylik utvidgning torde inte föreligga, sedanhavsrätten - dels genom de principer som utvecklats vid den pågåendehavsrättskonferensen, dels genom många kuststaters ensidigt företagna ellerplanerade utvidgningar - de facto ändrats sä att varken ett territorialhav UU 1976/77:11 4 medtolv sjömils bredd eller en ekonomisk zon om längre kan anses stridamot internationell rätt. Mot denna bakgrundhemställer utskottet att , med anledning av motionen1975/76:1150, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarandevid ärendets slutbehandhng: (), (), herrAdamsson (s), i (c), herrar (), (),(), (), (), (), herrarEricson i (s), (), (), herrar Wirmark (fp) ochÖrjes (c). GOTAB 52688 Slockholm 1976