bet · G001UU17 · 1976-12-31 00:00:00 — Alltjämt gäller dock attkostnaderna, inklusive tänkbara ytterligare fördyringar, för de tre projektenhelt ryms inoin de av fastställda biståndsramarna. Utrymme finnsdärutöver för bl. a. familjeplaneringsbistånd, importstöd och vissa andrainsatser. Mot denna bakgrund tillstyrks regeringens förslagbeträffande biståndet till och avstyrks ifrågavarande yrkande imotionen 1057. 4.5 Humanitärt bistånd till flyktingar och befrielserörclseri södra (s. 2224, 30, 7677) har sedan början av1970-talet lämnat humanitärt stöd direkt till befrielserörelserna i (), och Syd- UU 1976/77:17 52 afrika.Detta stöd har kompletterats med bidrag till flyktingutbildning och tillverksamhet som på olika sätt motarbetar apartheid eller hjälper dess offer. Idet avgörande skede som har inträtt bör öka sina insatser för de förtrycktafolken i södra , heter det i propositionen. kommer att fortsättaatt i internationella fora verka för en snabb övergång till majoritetsstyre idessa länder och öka sitt stöd till befrielserörelserna. Den pågåendeutvecklingen kan, framhålls det vidare i propositionen, komma alt leda tillökade behov och insatsmöjligheter. Rörelsema bör ges större möjlighet tilllångsiktighet i biståndssamarbetet med . Stödettill flyktingar och befrielserörelser i södra uppgår innevarandebudgetår till 30 milj. kr., som fördelas efter rekommendation av beredningenför studiestöd och humanitärt bistånd till afrikanska flyktingar ochnationella befrielserörelser. Stödet avser bl. a. bistånd till den namibiskabefrielserörelsen och den sydafrikanska befrielserörelsen . Tillbefrielserörelserna i har under innevarande budgetår ingetmer omfattande bistånd kunnat utbetalas. håller nära kontakt medrörelserna samt med OAU och regeringarna i de angränsande länderna, ochberedskap finns att återuppta ett mer omfattande bistånd ,förklaras det i propositionen. Preliminärt beräknas i propositionen enfinansiell ram på 35 milj. kr. för befrielserörelser och flyktingar. Detbetonas att vid behov medel ur katastrofreserven kan tas i anspråk för dessaändamål. I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1976/77: 1057 av m. fl. (s) såvitt avser yrkandet 14,nämligen att 14.beslutar att biståndet till flyktingar och befrielserörelser i södra /78 skall utgöra 50 milj. kr. I motionen 1057 hemställs att biståndet tillflyktingar och befrielserörelser i södra för nästa budgetår fastställstill 50 milj. kr. Förinnevarande budgetår finns en medelram av 30 milj. kr. Stödet i fråga fördelas efter rekommendationer från beredningen förstudiestöd och humanitärt bistånd till afrikanska flyktingar och nationellabefrielserörelser. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en finansiell rampå 35 milj. kr. för /78 men framhåller att vid behov även medelur katastrofreserven kan tas i anspråk för dessa ändamål. SIDA hade i sinanslagsframställning föreslagit en oförändrad ram av 30 milj. kr. UU 1976/77:17 53 altmedel från katastrofposten tas i anspråk om det visar sig möjligt attkanalisera ytterligare stöd. Ipropositionen erinras om att den pågående utvecklingen i södra kan kommaatt leda till ökade behov och insatsmöjligheter vad beträffar del humanitärastödet till befrielserörelsema i , och . I fråga omZimbabwe och uttrycks förhoppningen att det svenska stödet tillbefrielserörelserna skall kunna övergå till ett bistånd till nya ochmajoritetsstödda regeringar i dessa länder. Sverigehar tidigare även lämnat extra bidrag till förstöd till befrielserörelserna och de nya självständiga staterna i södra inom verkat för att stöd åt de afrikanskabefrielserörelserna inordnas i programmets ordinarie verksamhet. Ett beslut idenna riktning togs av UNDP-styrelsen . I årets budgetpropositionaviseras ett särskilt svenskt bidrag om 5 milj. kr. till UNDP under nästabudgetår för alt ytterligare vidga UNDP:s möjligheter att biståbefrielserörelserna i södra . verkar även för att () på motsvarande sätt skall bistå de förtryckta folken i södra . Tillbefrielserörelsema i har under innevarande budgetår inget meromfattande bistånd kunnat lämnas. håller emellertid nära kontakt medrörelsema och med den lafrikanska enhetsorganisationen (OAU) och regeringarnai angränsande länder, varför beredskap finns för att återuppta biståndetsnarast möjligt. Avpropositionen framgår vidare alt regeringen syftar till en större långsiktigheti stödet till befrielserörelserna i södra . Avdet anförda följer att den medelsram för stöd till flyktingar ochbefrielserörelser i södra som föreslås i budgetpropositionen endast ärindikativ och att både beredskap och reservmedel finns för betydligt störresvenska insatser under nästa budgetår därest behoven påkallar det ochpraktiska möjligheter därtill yppar sig. Motdenna bakgrund avstyrks motionen 1057 i denna del och tillstyrkspropositionens förslag. 4.6Humanitärt bistånd katastrofbistånd m. m. Propositionen (s. 7781) För /77 har sammanlagt 263 milj. kr.avsatts för katastrofändamål m.m. varav 213 milj. kr. redovisas på anslaget C2. Bilateralt utvecklingssamarbete och återstoden på anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. Medanledning av vad SIDA förordat i denna fråga föreslås i propositionen attmedel som är avsedda för katastrofinsatser budgettekniskt UU 1976/77:17 54 samlaspå ett ställe, nämligen inom anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete. Katastrofresursernaär i första hand avsedda för hjälp åt människor i som drabbas avnaturkatastrofer, krig eller jämförbara konflikter. Förberedning av katastrof ärenden inrättade regeringen en kalastrofgruppinom bestående av företrädare för departementet, SIDA ochRöda korset. Gruppen ger möjlighet till ett snabbt och informellt samråd införde beslut som, beroende på insatsens storlek, fattas av regeringen eller SIDA.Gmppen synes tillgodose behovet av samordning och informationsutbyte ikatastrofärenden. SIDA har ett huvudansvar när det gäller både beredning avärenden och verkställande av beslut. I fråga om större katastrofinsatser somofta har karaktären av en förstärkning av pågående långsiktigt samarbete medprogramländerna, är det också angeläget att SIDA, som utrikesutskottet harframhållit, ges en central uppgift i beredning och genomförande av insatser (UU1975/76: 14, s. 67). Ilikhet med SIDA understryker biståndsministern i propositionen angelägenhetenav åtgärder för att förebygga katastrofer och förbättra katastrofberedskap iu-länderna. Medel ur katastrofreserven kan utnyttjas för dessa ändamål. Direktsamarbete med programländernas regeringar i fråga om katastrofberedskap ochförebyggande åtg'ärder bör normalt ses som en del av det långsiktigautvecklingssamarbetet och bekostas med medel inom landramen. Om särskilda skälföreligger kan dock extra medel ställas till förfogande ur katastrofreservensom redan har skett i fråga om en insats i . Iavvägningen mellan behovet av medel för långsiktigt utvecklingsbistånd å enasidan och katastrollijälp och extrabistånd till programländer ochmellanstatliga organisationer å den andra synes det angeläget att en så stordel som möjligt av biständsresurserna blir föremål för långsiktig planering. Enbetydande del av katastrofreserven på anslagen har därtill under de senasteåren använts för insatser för befolkningen i och de tidigareportugisiska kolonierna. Bistånd till dessa områden lämnas nu inom ramen förlandprogram. Behovet av medel inom en kalastrofreserv får därmed anses haminskat betydligt. Motdenna bakgrund har det befunnits möjligt att minska katastrofreserven något iförhållande till de senaste årens nivå. För /78 beräknas sålunda172,6 milj. kr. Denna katastrofreserv har även beräknats medhänsyn till den växande risken för skaderegleringar på s. k. u-garantier. UU 1976/77:17 55 Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1976/77: 670 av m. fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen under C 2, bilaga 6 i budgetpropositionen, beslutar anvisa ett beloppav . till Röda kors och Röda halvmåne, delsmotionen \916lll: 673 av m. fl. (vpk) vari hemställs till palestinska rödakorsorganisa-tionen Rödahalvmånen som katastrofbistånd, delsmotionen 1976/77: 674 av m. fl. (vpk) såvitt avser yrkandet 2,nämligen 2.att beslutar anvisa . till humanitärt bistånd åtDemokratiska sahariska arabrepubliken och Frente POLISARIO, den revolutionärafronten för oberoende, delsmotionen 1976/77: 1057 av m. fl. (s) såvitt avser yrkandet24, nämligen 24.att beslutar att katastrofreserven skall upptas till 135,4 milj. delsmotionen 1976/77: 1063 av m. fl. (vpk) vari föreslås 1. att beslutar attunder katastrofhjälp i bilaga 6 till budgetpropositionen avsätta 25 milj. kr.för insatser i Demokratiska , 2. att hemställer tillregeringen att Demokratiska upptas som programland försvenskt bistånd. I motionen 1057 hemställs bl. a. att beslutaratt katastrofreserven för budgetåret \911ll?> skall upptas till 135,4 milj.kr. Yrkandeti fråga hänger samman med de övriga yrkanden i samma motion (se punkterna 3resp. 4.1 ovan) vari föreslås att en omfördelning skall ske dels mellan det ibudgetpropositionen beräknade anslaget för bidrag till internationellabiståndsprogram (C 1) å ena sidan och anslaget till bilateraltutvecklingssamarbete (C 2) å den andra, dels mellan vissa beräknadeanslagsposter inom del bilaterala anslagsområdet, till vilket katastrofreservenhör. I fråga om samarbete med enskilda länder har motionärerna såledesföreslagit förändringar i förhållande till beräkningarna i propositionen, vilkanetto tar i anspråk ytterligare 145 milj. kr. De har föreslagit att 107,8milj. UU1976/77:17 56 genom motsvarande minskning av anslaget C 1, under det attåterstående 37,2 milj. kr. skulle täckas genom en minskning av katastrofreserven. Utskottet har i det föregående redan avstyrkt övrigaomfördelningsyrkanden i samma motion. I konsekvens därmed avstyrks även det nuaktuella yrkandet och tillstyrks propositionens förslag beträffande katastrofreservensstorlek för nästa budgetår. I motionen 670 föreslås att 5 milj.kr. anvisas till Röda kors och Röda halvmåne. Enligt vad utskottet erfarit ges svenskt bistånd till denkrigsdrabbade befolkningen i dels genom de allmänna bidragen till FN:sflyktingkommissariats verksamhet, dels genom särskilda bidrag h'årför lillenskilda organisationers hjälpverksamhet. Hjälpen går huvudsakligen tilleritreanska flyktingar i . Si'ilun.da fick () under förra budgetåret ett bidrag om 1 milj. kr. av katastrofmedel förhjälp till eritreanska flyktingar, och beviljades EFS ettbidrag om 2 milj. kr. för samma ändamål. Bortsett från mindre insatser av en tysk hjälporganisationhar ingen internationell hjälporganisation kunnat verka bland den krigs-drabbadebefolkningen inne i i de områden som behärskas av de bådabefrielserörelsema och . sände under 1976smärre kvantiteter livsmedel och sjukvårds-utrustning till via Sudan.Mottagare på eritreansk sida var dels Eritrean Relief Assocation som är knutenlill EPLF, dels Eritreanska röda korset och röda halvmånen som är knuten tillELF. Trots att den senare organisationen i kraft av sitt Röda kors-emblem fåttrelativt starkt internationellt stöd speciellt från Rödahalvmåne-organisationerna i tycks uppfattningen inominternationella hjälporganisationer vara att ingen av de två organisationernaär mer representanliv än den andra och att deras verksamhetsområden ärbegränsade till de regioner som kontrolleras militärt av respektive politiskamoderorganisation. Den största Röda kors-leveransen är 200 lonlivsmedel genom Svenska röda korset. Denna leverans fördelades lika mellan debåda eritreanska hjälporganisationerna. Mot dennabakgmnd avstyrks motionen 670. I motionen 673 föreslås attriksdagen anslår 10 milj. kr. till palestinska Röda halvmånen somkatastrofbistånd. Av motionen framgår att det är hjälpverksamhet i detkrigshärjade som främst åsyftas. UU1976/77:17 57 Utskottet har erfarit attregeringen sedan slutet av anvisat medel urkatastrofreserven till insatser för inbördeskrigets offer i Libanon.Sammanlagt har sådana hjälpinsatser till ett värde av 18 milj. kr.beslutats, därav 13 milj. kr. under innevarande budgetår. De senaste bidragenhärtill lämnades , då regeringen ställde tillförfogande dels 2 milj. kr. för FN:s fond för humanitärt bistånd i ,dels 2 milj. kr. för Rädda hamens verksamhet bland bara och mödrar i ,dels proteinberikat vetemjöl för Världslivsmedelsprogrammets (WFP)hjälpinsatser i . Bakgmnden till besluten härom var dels en vädjan frånFN:s generalsekreterare samt framställningar från Rädda barnen och WFP.FN-fonden för humanitär hjälp till används för ett omfattandehjälpprogram i vilket bl. a. (),(), FN:s livsmedels- och jordbmksorganisation(FAO) och () deltar. Av det tidigare svenskakatastrofbiståndet till har största delen förmedlats genomInternationella röda kors-kommittén, som under inbördeskriget var den endautländska hjälporganisation som effektivt kunde verka i landet. Genom dennaorganisation har bistånd även kommit palestinska Röda halvmånen till del. I sammanhanget vill utskottet även erinra om att Sverigeär en av de största bidragsgivarna till för Palestinaflyktingar(UNRWA). Mot dennabakgrund avstyrks motionen 673. I motionen 674 föreslås bl. a. attriksdagen anvisar 5 milj. kr. lill humanitärt bistånd åt Demokratiskasahariska arabrepubliken och Frente POLISARIO, den revolutionära fronten förVästra oberoende. stödde under förra budgetåret Internationella rödakorsets hjälpprogram för flyktingar från i Tindoufområdet i Algerietmed över 5 milj. kr. och blev därmed den överlägset största utländskabidragsgivaren till detta program. Därtill användes ca 1 milj. kr. av detsvenska bidraget till () lill stöd för sammahjälpprogram. Det lokala ansvaret för hjälpverksamheten ligger hos denalgeriska Röda halvmånen som därvid samverkar med Frente POLISARIO:s Rödahalvmåne. övertog UNHCR från Internationella rödakorset det övergripande ansvaret för flyktingprogrammet. Efter en vädjan inovember 1976 om bidrag flyktingprogram anslog ytterligareca 5 milj. kr. delvis i form av proteinberikat vetemjöl lilldetta ändamål. är alltjämt det enda land som lämnat bidrag av dennastorleksordning. Utskotteträknar med att regeringen också i framliden är beredd att UU 1976/77: 17 58 lämnasådant humanitärt bistånd till förmån för de sahariska flyktingarna. Mot denna bakgrundavstyrks motionsyrkandet i fråga. I motionen 1063 föreslås att hosregeringen hemställer att Demokratiska upptas somprogramland för svenskt bistånd. I samma motion föreslås att i formav katastrofbistånd avsätter 25 milj. kr. för insatser i Demokratiska folkrepublikenYemen (Sydyemen). Visststatligt svenskt bistånd har redan förmedlats till Sydyemen genom SvenskaRädda barnens hjälpprogram där. Efter vädjanden från olika internationellaorganisationer anvisades sålunda av katastrofbiståndsmedel 3 milj.kr. för detta hjälpprogram, att i första hand användas för livsmedel, medicineroch sjukvårdsutrustning. Enligtvad utskottet erfarit har Rädda barnen ingått ett avtal om ett merreguljärt och långsiktigt samarbete med de yemenitiska hälsovårdsmyndigheternaavseende bl. a. utbildning och hälsovårdsutrustning. Organisationen har hosSIDA ansökt om bidrag för detta samarbete från budgetposten Enskildaorganisationer. Olikarapporter talar om en oförändrat besvärlig försörjningssituation i landet,vilket hos FN vädjade om stöd till de torkdrab-badejordbruksdistrikten. I samband därmed väntas Svenska Rädda barnen komma attansöka om ytterligare katastrofmedel för sitt livsmedelsbistånd till Sydyemen.En sådan ansökan får prövas i vanlig ordning. Utskottet,som konstaterar att det inte föreligger några förutsättningar för att somprogramland uppta ett land med vilket inte haft något direktutvecklingssamarbete, avstyrker mot angivna bakgrund båda yrkandena i motionen1063. 4.7Stöd till enskilda organisationer Propositionen (s. 8182) För /78 beräknas i propositionen 70milj. för de enskilda organisationernas biståndsverksamhet. Detta beloppinnebär 5 milj. kr. mer än vad SIDA har föreslagit och 20 milj. kr. mer än somavsatts för ändamålet under innevarande budgetår. hai därtillförutsatt att regeringen vid behov kan ta i anspråk ytterligare medel för atttillgodose synnerligen angelägna och välmotiverade ansökningar. Denstatliga bidragsgivningen till enskilda svenska organisationer avserverksamhet för vilken enskilda organisationer i har huvudansvaret. Iundantagsfall kan bidrag emellertid även utgå lill en svensk organisation somhar ett direkt samarbete med en u-landsrege-ring, ofta utanför kretsen avprogramländer. UU1976/77:17 59 Huvuddelen av bidragsgivningenavser verksamhet inom programländerna, men någon begränsning till dennaländerkrets bör inte eftersträvas. I stället kan det ses som en fördel attsvenska enskilda organisationer kan bidra till utvecklingen i som på gmnd av koncentrationen till etl begränsat antal mottagarländer av detdirekta statliga biståndet inte kan komma i fråga härför. Av de tillgängliga medlen utnyttjas huvuddelen för bidragtill missionssamfundens verksamhet, främst på utbildningens och sjukvårdensområden. Denna situation kan väntas bestå. räknar SIDA med en ökningav stödet till de fackliga organisationemas utbildningsinsatser. För budgetåret1977/78 förutses ett belopp på 78 milj. kr. för detta ändamål. I fråga om stöd till kooperativ verksamhet räknar SIDA medökad efterfrågan från . Verksamheten omfattar insatser försmå-jordbrukare samt i fråga om handeln, småindustri och bostadsförsörjning.För /78 beräknar SIDA 56 milj. kr. för denna verksamhet. Planeringen bör ta sikte på en fortsatt ökning av stödettill de fackliga organisationernas och den kooperativa rörelsensutvecklingsarbete. Den ökade medelsramen bör ge utrymme för ettförstärkt stöd till missionssamfundens biståndsverksamhet. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1976/77: 175 avherrar i och Andréas-son (s) vari hemställs att ger regeringen till känna vad i motionensagts om stöd till Amnesty Intemational i dess arbete för politiska fångar, dels motionen 1976/77: 1057 av m. (s) såvitt avser yrkandet 25, nämligen att 25. ger regeringen till känna vad som anförs i motionenbeträffande stödet till enskilda organisationer, dels motionen 1976/77: 1058 av fröken m. fl. (s)vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande medverkan av svenska folkrörelser inom utvecklingsarbeteti programländer för svenskt bistånd. I motionen 175 framhålls att detborde utredas om inte av tillgängliga anslag för internationelltbiståndsarbete också stöd skulle kunna ges till för desshjälp lill politiska fångar. I motionen1057 välkomnas regeringens uttalande i budgetpropositio- UU 1976/77:17 60 nenatt planeringen bör ta sikte på en fortsatt ökning av stödet till de fackliga organisationemasoch den kooperativa rörelsens utvecklingsarbete. Motionärema fömtsätler altregeringen är beredd att vid behov ta medel i anspråk från den s. k.ointecknade reserven. Motionen1058 tar sin utgångspunkt i det tidigare svenska särskilda biståndsprogrammetför kvinnor i och i det samarbete som vuxit fram mellankvinnoorganisationer i och . Motionärerna anser att sådantsamarbete mellan organisationer bör kunna utvecklas i ökad grad. Arbetet medatt informera om problem bland den breda allmänheten i kanenligt motionärema avsevärt underlättas om man på folkrörelsenivå får tillfälleatt arbeta fram gemensamma projekt, exempelvis genom organiserande av utbildningsom stärker kvinnoma och undanröjer hinder för deras deltagande isamhällsarbetet eller genom olika former av personalinsatser. Motionärernaerinrar om den fackliga rörelsens och den svenska kooperationens mångårigaerfarenhet av utvecklingsarbete som bör få ökat stöd från statsmakternas sida.Olika samarbetsinitialiv på detta område bör enligt motionen kunna inordnasinom länderramama och kan komma att bli mönsterbildande för ett s. k. bredaresamarbete mellan vårt land och ett u-land, om det får erforderligt stöd frånbiståndsmyndigheterna. I motionen 175 fästs uppmärksamheten vid det arbetetill förmån för politiska fångar som utförs av organisationen och ifrågasätts en utredning om användning av biståndsmedel tillstöd för detta arbete. Somframgått av årets och tidigare budgetpropositioner har Amnesty Internationalunder en följd av år fått statligt stöd från biståndsansiagen för sitthumanitära arbete i bl. a. södra . Huvuddelen av detta stöd har använtsför hjälp till politiska fångar och deras familjer i , ochNamibia. Viss del av stödet till har tidigare ävenanvänts för hjälp till politiska fångar i under militärdiktaturenstid och också i . Utskottetvill vidare erinra om att Svenska sektionen av under ettantal år uppburit statsbidrag från tredje huvudtitelns anslag (E 3) lillinformation om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor. Bidrag harockså getts från SIDA:s informa-lionsanslag. Syftet med motionen 175synes därför redan vara tillgodosett. Både det nu aktuella yrkandet i motionen 1057 ochsyftet med motionen 1058 synes ligga väl i linje med de uttalanden som görs ibudget- UU 1976/77:17 61 propositionenom stödet till enskilda organisationer och om åtgärder för att förbättrakvinnornas situation i u-ländema. Ipropositionen framhålls sålunda bl. a. att de enskilda organisationernasbiståndsverksamhet utgör ett värdefullt komplement till det statligautvecklingssamarbetet. De enskilda organisationerna har ofta goda möjligheteratt nå eftersatta grupper. Deras verksamhet bidrar också till att i vidabefolkningsgrupper i vårt land öka förståelsen för problem och förbehovet av bistånd. På motsvarande sätt bidrar de till att i ökaintresset och förståelsen för de svenska folkrörelsernas strävanden. Enligtpropositionen bör planeringen ta sikte på en fortsatt ökning av stödet till defackliga organisationema och den kooperativa rörelsens utvecklingsarbete.Samtidigt bör den ökade medelsramen ge utrymme för ett förstärkt stöd tillmissionens biståndsverksamhet. Anslagspostenför stöd till enskilda organisationer, som under innevarande budgetår uppgårtill 50 milj. kr., föreslås i propositionen öka till 70 milj. kr. för nästabudgetår, vilket är 5 milj. kr. mer än SIDA föreslagit för ändamålet. Enligtvad utskottet erfarit är av det föreslagna beloppet endast ca 19 milj. kr. iförväg inleoknade, varför drygt 50 milj. kr. står till förfogande för nyainsatser under det kommande budgetåret. Utskottetutgick från att regeringen var oförhindrad att ta i anspråkoutnyttjade medel från andra anslagsposter, därest anslagsramen för stöd tillenskilda organisationer skulle visa sig otillräcklig för att tillmötesgåsynnerligen angelägna och välmotiverade ansökningar. uttalande pådenna punkt har åberopats i årets budgetproposition. Ifrågavarandeyrkande i motionen 1057 torde därmed få anses tillgodosett. I motionen 1058 pläderas för ökadfolkrörelsemedverkan inom landramarna för det svenska utvecklingssamarbetet,särskilt i vad avser åtgärder som främjar kvinnors frigörelse och utveckling. Olikaåtgärder för att förb'ättra kvinnans situation i ägnas särskildaavsnitt både i SIDA:s anslagsframställning och i årets budgetproposition.Därvid framhålls den vikt som SIDA och regeringen fäster vid denna fråga inomdet svenska samarbetet med programländerna. Förutom insatser inom landramarna idetta syfte förutskickas att medel kommer att ställas till förfogande både föratt stödja kvinnoorganisationers arbete och för att i de intemationellaorganisationerna möjliggöra en aktiv uppföljning av det handlingsprogram somantogs vid kvinnokonferensen i . AvSIDA:s anslagsframställniog framgår vidare att verket särskilt uppmärksa.mmatde svenska kvinnoorganisationerna som exempel på enskilda organisationer vilkahar speciella förutsättningar att genom sina UU1976/77:17 62 motsvarigheter i eller på annat sätt nå ut tillgrupper som riskerar att komma på sidan av utvecklingen.