bet · G001KU42 · 1976-12-31 00:00:00 — I motionen hänvisas också till Journalistförbimdets remissyttrandepå tidskriftsutredningens förslag, i vilket framhölls att stödet, måste räknasupp successivt med hänsyn bl. a. till att underskottet i postverketstidningsrörelse skall avvecklas. Vidare finner motionärerna det mer rimligt attberäkna annonsandelen i tidningen med utgångspunkt i årsutgåvan. Imotionen 1976/77:1494 av, () hemställs "att riksdagenhos regeringen begär attfrågan om stöd till regionala och lokalaorganisationstidskrifter utreds närmare". Imotionen anförs att det ställer sig svårt att erhålla primär- ochlandstingskommunalt stöd till organisationstidskrifter, då vissa organisationertäcker mer än en kommun eller ett län. Begränsningen tillriksorganisationeraas tidskrifter strider också enligt motionären mot övrigasträvanden att främja lokal och regional verksamhet på massmedieområdet. Imotionen 1976/77: 1495 av. herrar () och () hemställs"att beslutar att villkoren för erhållande av stöd tillorganisationstidskrifter även kommer att innefatta distribution i form avmasskorsband". Imotionen anförs att det framför allt för vissa mindre organisationer, t. ex.Sveriges bridgeförbund, är förenat med stora praktiska svårigheter och storakostnader att upprätta och föra centrala medlemsregister av det slag som krävsför att tidningarna skall kunna distribueras som utgivarkorsband. För dessaorganisationer är utgivarkorsband en onödigt dyr distributionsform. Det innebärenligt motionärerna ett slöseri med statliga medel att genom stödkonstruktionentvinga dessa organisationer att övergå från masskorsbandsdistribution tillutgivarkorsband. Imotionen 1976/77: 1496 av i m. fl. (m) hemställs"att uttalar att tidskriftsstödet utvidgas till att omfattatidskrifter för konsumentintressen enligt de grunder som anförts i dennamotion och att detta ges regeringen till känna". Enligtmotionärerna bör de tidskrifter som samarbetar i FöreningenKonsumentmarknadspress behandlas lika i stödavseende. Annars,påverkaskonkurrensförhållandena dem emellan och presstödssystemet riskerar att komma ikonflikt med de tryckfrihetsrättsliga principer-som.utgör ett så väsentligtinslag i vårt folkstyre. , Land, Vi, Vi Bilägareoch Vår Bostad :bedöms i olika,officiella sammanhang som en enhetlig grupp.De har också enligt motionärerna flera gemensamma egenskaper. .I motionen föreslås:att. 'tidskriftsstödet utvidgas, till att omfatta tidskrifter för,konsumentintressen (enligt Nämndens för samhällsinformation klassificering),yilkas som, KU 1976/77: 42 12 utgivarkorsbanddistribuerade upplaga utgör av hela upplagan. bör för atthålla tidskriftsstödet inom den föreslagna ekonomiska ramen underlaget förberäkning av stödet maximeras till 20 miljoner årsexemplar per tidskrift. Imotionen 1976/77: 1509 ay m. fl., (vpk) hemställs "5; attriksdagen med ändring i propositionen 1976/77:99 beslutar fastställagrundbidraget till organisationstidskrifter till , 6. att riksdagenhos regeringen anhåller om en utredning med syfte att trygga utgivningen avtidskrifter med liten upplaga, med lokal utgivning eller med specielladistributionsproblem, under beaktande av vad som i övrigt i motionen sägs omde politiska partiernas tidskriftsutgivning". Imotionen anförs att det föreslagna stödet diskriminerar vissa tidskrifter urdistributionssynpunkt. Enligt motionen får stödets betydelse ur demokratisksynpunkt inte begränsas av administrativa svårigheter. Motionärerna underkännerdärför regeln att tidskrifterna måste till alla delar distribueras somutgivarkorsband eller att de måste vara från en riksorganisation eller ha enutgivning om minst 10 000 årsexemplar. Vidare bedöms det som en inskränkningatt endast 1 000 friexemplar får inräknas bland de. stödberättigade exemplaren.Lokala fackföreningstidningar har samma uppgifter och berättigande som fackförbundspressenoch bör därför vara berättigade till stöd. Imotionen föreslås också viss uppmjukning av reglerna för att ge stöd tilltidskrifter som ges ut av politiska partier eller närstående organisationer.Stödet för tidskrifter med lägre antal än 300 000 årsexemplar bör göras störresamtidigt som det fasta grundbidraget föreslås höjt till . Slutligenföreslås att de mindre organisationstidskrifternas situation blir föremål förytterligare iitredning. 1motionen 1976/77: 1506 av i m. fl. (fp, c, m) hemställs"att beslutar att det statliga stödet till organisationstidskrifterskall utgå jämväl tilL tidskrifter som är organ för spårfrämjandeorganisationer och som riktar sig till barn och ungdom, samt att denspeciella distributionsformen, utdelning i skolorna, jämställs meddistribution som utgivarkorsband". Imotionen framhålls att sparfrämjande tidskrifter har en betydelse--full uppgiftatt fylla i samhället. De vill sprida förståelse för ekonomiska sammanhang ochstimulera till en vettig hushållning med enskildas och samhällets resurser.Som exempel på en sådan tidskrift vilken inte blir stödberättigad nämnermotionärerna tidskriften . Denna distribueras i skolorna och delaskostnadsfritt ut i klasserna. Enligt motionärerna används den bl. a. iuhdervisninjgen. Imotionen 1976/77: 1507 av och (båda fp) hemställs"att hos regeringen anhåller att möjligheterna att omfördela dettotala bidraget prövas så att det fasta bidraget till mindreorganisationstidskrifter kan höjas till . KU 1976/77:42 , 13 I motionen anförs att de kostnader som. utredningenredovisat för mindre tidskrifter samt det stora antalet remissyttranden som tarupp denna fråga motiverar ett högre fast bidrag för de mindre tidskrifterna.För tidskrifter med större årsupplagor utgör däremot enligt motionen det fastabidraget en så liten del i förhållande till det samlade stödet att det saknarbetydelse. En omfördelning av bidragen bör därför kunna ske inom angivenanslagsram. Imotionen 1976/77: 1508 av i Skärstad (c) hemställs "att uttalar, att tidskriftsstöd kan utgå till periodiskpublika-' tion som väsentligen framstår som organ för stiftelse med huvudsakligt syfte att verka för sådant ändamål som sägs i 8 § 6) lagen öm mer värdeskatt". Imotionen anförs att medan tidskriftsutredningen med ordet "sammanslutning"synes avse "förening, stiftelse eller dylikt" har detta ord imervärdeskattelagens tillämpning givits en betydligt snävare innebörd. En såsnäv avgränsning av begreppet "sammanslutning" som den imervärdeskattelagen skulle enligt motionären innebära att stödet inte kommeratt omfatta vissa publikationer som det är presspolitiskt motiverat att stödjaoch som har behov av stöd.. Enligt .motionären synes tidskriftsutredningensanknytning "i princip" till mervärdeskattelagens definitioner samtutredningens egna ord i detta stycke öppna vägen för en generösare tolkning avbegreppet sammanslutning än den beskattningsmyndigheterna synes ha bundit sigför. Frågan om tidskrifternas ekonomiska situation togsupp i två motioner vid 1975/. anfördemed anledning av motionerna (KU 1975/76: 46): I motionerna 1975/76: 2332, yrkandet 11, och1975/76: 918 tas upp olika frågor med anknytning till ett statligt stöd tillutgiyningen av olika tidskrifter. I propositionen anförs att tidskrifternasstora betydelse för demokratin är ostridiga. Tidskrifternas ekonomiskasvårigheter och tecknen på att dessa kan komma att ytterligare öka innebärenligt propositionen ett allvarligt hot mot den fria opinipnsutbildningen. Detär därför väsentligt att den roll statsmakterna bör spela gentemot olika typerav tidskrifter fastställs. Regeringen har med hänsyn härtill tillsatt ensärskild utredning med uppgift att överväga olika möjligheter att skapa ettstöd till distributionen av vissa tidskrifter. Utskottetdelar den bedömning som görs i propositionen om behovet av en skyndsam översynav möjligheterna att stödja tidskrifter som ges ut av Olika ideella och fackligaorganisationer. undersökningar av dessa tidskriftersekonomiska situation har klart visat att de är i stort behov av stödåtgärder.Dét är naturligt att de frågor som tas upp i motionerna 1975/76: 2332 i dennadel och 1975/76: 918 kommer att bercras inom arbetet i denna utredning. KU 1976/77:42 14 - och tidskrifter på andra språk än svenska :.;.. I propositionen 1976/77:99 hemställs att riksdagenskall "4. god- . känna de grunder för.stöd till tidningar på andra språk än svenska som. jag har förordat, 5. tillStöd till tidningar på andra, språk än svenska på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för. /77,'under sjunde huvudtiteln anvisaett förslagsanslag av:2 500 000,-- 9. till , .v Stöd till tidningar påandra språk än svenska för /78' . under åttondehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 3 500 000. kr:, . 10. till Åtgärder förinvandrare. iÖThxidgetåTet -19178 imder tolfte '.. ; huvudtiteln anvisa ett iförhållande till förslaget i prop. 1976/77:100 bilaga 15 med 600 000 kr.minskat reservationsanslag". Ipropositionen föreslås att ett särskilt stöd till invandrartidningar införs. Stöd till allmänna, nyhetstidningar på andra språk än svenska . ' - '..,. som utkommer med minst 24nummer , som riktar sig till in vandrare i och som innehåller aktuell information och debatt ' -.,-;:. i samhällsfrågor och allmänt nyhetsmaterial skall enligt förslaget utgå ..:.;. För varje nummer fr. o. m. 25 t. o. m. och förvarje nummer utöver . Tidning som.... ; ' har lägre periodicitet änett nummer bör vara berättigad till detta bidrag endast om utgivarenär en invandrarorganisation av riks-karaktär enligt de riktlinjer som lagtsfast i prop. 1975:26 om riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken m.m. För att stöd skallerhållas föreslås vissa villkor. Tidningen skall ha ' . minst 2 000 försåldaexemplar per nummer inkl... eventuella medlems- / Med försålda exemplar, förstås även lösnummerförsålda .-: / Dock börhu'vuddelen av upplagan vara abonnerad och/eUer <. bestå av medlemsexemplar.Minst 90 % av upplagan-bör vara spridd , inom och tidningenbör ha såväl sin redaktion som sin utgiv ningsort i . Varje, nummer bör bestå av minst 12 sidor, räknat efter tabloidformat. I. det fall ett annat format används får en omräk ning ske. Tidningen bör vidare till högst bestå av annonser. av det redaktionella innehållet bör vara skrivet på annat språk ' ' än svenska. Vidare bör antalet fri exemplar ej få överstiga 1 000 per ut- - . I propositionen föreslåsvidare att tidningar och tidskrifter som inte V uppfyller kraven för stödtill allmänna nyhetstidningar eller riksorgani- , . sationemas medlemstidningar skall kunna erhålla ett behovsprövat stöd. Statens invandrarverkskall, liksom , få disponera vissa medel för stöd till tidningar och tidskrifter. Några generella regler föreslås inte - för detta stöd men vissa riktlinjer fastställs. Stöd bör t. ex. endast be- ' viljas tidningar ochtidskrifter som har sin redaktion i och sin ... - huvudsakliga spridninginom landet. Tidningen skall rikta sig till in- KU 1976/77: 42 15 vandrarei och till största delen vara skriven på andra språk än svenska. Vidare bör annonsandelen inte få överstiga . Stödet bör inte utgå med av vad tidningen skulle ha fått om den varit bidragsberättigad som allmän nyhetstidning eller som medlems blad. För stöd till gruppen. övriga tidningar bör. statens invandrarverk enligt propositionen få disponera . Förslagettill stöd åt tidningar på annat språk än svenska omfattar. också möjligheteratt bevilja bidrag till nyetablering:och periodicitets-hÖjning. Skulle det nuföreslagna stödet leda till att en tidning i något enstaka fall får sinakonkurrensförutsättningar allvarligt försämrade tillföljd av att en annantidning inom samma, språkgrupp får stöd som allmän nyhetstidning ellermedlemstidning, skall bidrag efter särskild prövning kunna utgå till denna. Medelsbehovetför stödet till tidningar på andra språk än svenska har i propositionenberäknats till 3,5 milj. kr. T budgetpropositionen har för /78under tolfte huvudtitelns reservationsanslag Åtgärder för invandrare beräknats600 . för stöd till tidningar på andra språk än svenska. Med anledningav, den nya stödformens införande föreslås att detta anslag minskas med 600 000kr. i förhållande till förslaget i budgetpropositionen. I motionen 1976/77: 72 av iTrollhättan m. fl. (s) hemställs "att uttalar att regeringens i budgetpropositionen aviserade förslag till presstöd till tidningar på annat språk än svenska bör ges en sådan utformning, att stöd till sådana tidningar kan utgå fr, o. m. , enligt de riktlinjer som angavs i KU:s be tänkande 1975/76: 46". . , Imotionen anförs att det både från demokratisk synpunkt och från allmänrättvisesynpunkt är angeläget att samhällets stöd till tidnings-, utgivningockså görs tillämpligt på de tidningar som ges ut av olika invandrargrupper.Enligt motionärerna måste vid utformningen av stödet till dessa tidningarhänsyn tas till att även dessa befolkningsgrupper skall ha rätt till en fri ochmångfaldig opinionsbildning. För- att uppnå detta måste ett stöd enligt deriktlinjer, som uttalade sig för vid 1975/införasutan ytterligare försening. Imotionen 1976/77: 1469 av m. fl. (m) hemställs "att beslutar uttala att tidningar på annat språk än svenska skall ifråga om presstöd behandlas på samma sätt som tidningar som ut kommer på svenska språket" - Enligtmotionärerna finns det inga bärande skäl varför tidningar som kommer ut på t.ex. finska eUer estniska skall ha sämre, möjligheter till presstöd än om sammatidning kom ut på svenska. Med hänsyn till att de i allt väsentligt har,sammaproblem som tidningar på. KU 1976/77: 42 16 svenskaspråket och då man i samhället i övrigt vill undvika särlösningar förinvandrargrupper finner motionärerna ingen anledning till att tidningar påannat språk än svenska skall särbehandlas när det gäller presstöd. Imotionen 1976/77: 1472 av i m.fl. (s) hemställs attriksdagen "3. med anledning av propositionen 1976/77: 99 p. 4 uttalar attstöd till allmänna nyhetstidningar på annat språk än svenska bör utgå ienlighet med vad som anförts i motionen". Imotionen anförs att den premiering som stödkonstruktionen ger till högreperiodicitet än ett nummer skapar problem.. Därigenom får tidningarmed så stora ekonomiska resurser att de kan fi-, nansiera enflerdagarsutgivning ytterligare hjälp av presstödet i konkurrensen med detidningar som har veckoutgivning. Då det på flertalet språkområden sannoliktinte finns utrymme för fler-än en fler-dagarstidning kan stödet enligtmotionärerna därmed få en monopolbildande effekt inom respektive språkområde.Motionärerna föreslår att reglerna andras så att den ytterligare höjningen avbidraget vid utgivning av fler än 52 nummer slopas. Enligt motionärernaär det ur presspolitisk synpunkt viktigare att stimulera till flera pressrösterän till ett fåtal monopoltidningar med daglig utgivning. Imotionen 1976/77: 1473 av m. fl. (s) hemställs med hänvisningtill vad som anförts i motionen 1976/77: 1472 "att avslårpropositionen 1976/77: 99 såvitt avser p. 10 samt ger regeringen till känna vadsom i motionen 1976/77: 1472 anförs rörande dispositionen av viss del avanslaget Åtgärder för invandrare". Imotionen 1976/77: 1472 anförs i denna del att propositionens förslag innebäratt invandrarverkets möjligheter att bevilja projektbidrag till tidningar avolika slag beskärs kraftigt. En utveckling som på olika sätt försvårar förmindre gmpper att skapa egna språkrör eller göra andra insatser för attförbättra kommunikationen inom den egna språk-gmppen är enligt motionäremaolycklig. Medlen under anslaget Åtgärder för invandrare bör inte minskas iförhållande till budgetpropositionens förslag. bör fådisponera dessa medel inte bara till stöd till tidningar och tidskrifter utanäven till andra slag av projektstöd till olika invandrargrupper. De medel sominvandrarverket använder till stöd åt tidskrifter bör vidare enligt motionenkunna användas fritt och inte bindas av särskilda regler rörande t. ex.utgivningsfrekvens eller stödets relation till andra stödformer. Imotionen 1976/77:1509 av herr.Werner m.fl. (vpk) hemställs "1. attriksdagen uttalar och ger regeringen till känna att invandrartidningar och-tidskrifter bör ges stöd enligt samma kriterier som gäller för svenskapublikationer, 2. att hos regeringen hemställer om en utredning avinvandrartidningarnas och- -tidskrifternas speciella situation". I motionen anförs att detföreslagna stödet till invandrarpressen är KU 1976/77: 42 17 otillfredsställande.Det verkar enligt motionärema bygga på bristande kunskaper om invandrarpressensmångfald, skiftande karaktär och dessutom om de svåra problem som en lång radinvandrartidningar och -tidskrifter brottas med. Enligt motionärernasuppfattning är det fel att tidningar som inte ges ut av någon riksorganisationinte får utgivningsstöd. Den majoritet av invandrartidskriftema som ges ut avlokala och regionala föreningar och utkommer regelbundet blir utan pengar. Motionäremaföreslår att en statlig utredning bör tillsättas med uppdrag att utredainvandrartidskriftemas speciella situation. I utredningsarbetet bör hänsyn tastill samtliga invandrargmpper. Frågan om presstöd till tidningar på annat språk änsvenska har tagits u|)p i sedan det statligapresstödet infördes. Vid anförde isitt betänkande (KU 1975: 14): I förevarande motioner tas upp frågan om möjligheternaför tidningar på annat språk än svenska att erhålla produktionsbidrag enligtreglema i presstödkungörelsen. Motionsyrkanden rörande bidrag till sådana tidningarhar behandlats av . Redan i sitt av riksdagengodkända betänkande 1973 (KU 1973:11) uttalade utskottet att produktionsbidragi princip bör kunna utgå även för tidning som utkommer på annat språk änsvenska om den i övrigt uppfyller fömtsätt-ningama härför. Utskottet har intefunnit anledning att ändra uppfattning i denna fråga. Syftetmed det statliga presstödet är att främja en fri debatt och opinionsbildninggenom att i första hand motverka de ekonomiska mark--nadskrafter som under1950- och 1960-talen tvingat ett stort antal dagstidningar att upphöra medutgivningen. Reglerna i presstödkungörelsen har inte bedömts som ändamålsenliganär det gäller att skapa ett ekonomiskt stöd till tidningar som ges ut avolika invandrar- eller minoritetsgrupper. Enligt utskottets mening bör deekonomiska problemen för dessa tidningar lösas i annan ordning. I yttrandetill-inrikesutskottet över motioner rörande stöd till invandrartidningar harutskottet förordat att bidrag till dessa tidningar övervägs inom ramen församhällets stöd på invandrarpolitikens område. Med en sådan konstruktion bördet, som utskottet också påpekat i det nämnda yttrandet, vara möjligt att underlättautgivningen av invandrar- och minoritetstidningar oavsett om de uppfyllerförutsättningarna för produktionsbidrag enligt presstödkungö-' relsen eller ej. Utskottet avstyrkte ifrågavarande motionsyrkanden.I en reservation (2 m,l fp) hemställdes att i skrivelse tillregeringen skulle anhålla om sådana preciseringar av reglerna för det statligastödet till dagstidningar "att produktionsbidrag för tidningar på annatspråk än svenska kan utgå fr. o. m. innevarande år". Tidningar som uppfyller kraven på produktionsstödenligt presstödkungörelsen skall inte diskrimineras för att de är skrivna påannat språk än svenska. Det är stötande att t. ex. år efterår 2 1976/77. KU 1976/77: 42 18 förvägrasstöd enbart därför att tidningen är skriven på estniska. Vi hänvisar till utförligargumentering i flera motioner till årets riksdag och till inlägg i riksdagensdebatt om presstöd . Detfmns också tidningar utgivna i på annat språk än svenska vilka inte ärberättigade till presstöd enligt presstödkungörelsen. Vissa av dessa vänder sigtill svenska medborgare, andra till invandrare som inte är svenska medborgare.Dessa tidningar bör, som vi hävdat i avvikande mening till utskottets yttrande1975: 2y till inrikesutskottet, ha särskilda möjligheter att erhålla stöd. bar vi inte anledning att ta ställning till i vilkaformer sådant stöd bör utgå. Det viktiga för oss i detta sammanhang är att slåfast att tidningar inte skall hindras få produktionsstöd enbart därför att deär skrivna på annat språk än svenska. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Fråganom ett särskilt produktionsstöd till invandrartidningar togs vid 1975 årsriksmöte också upp i två motioner som remitterades till inrikesutskottet. Isitt yttrande till inrikesutskottet (KU 1975: 2 y) anfördekonstitutionsutskottet att reglema i presstödskungörelsen inte bedömts somändamålsenliga när det gäller att skapa ett ekonomiskt stöd till tidningar somges ut av olika invandrar- och minoritetsgrupper. Enligt utskottets meningborde dessa tidningars stödbehov tillgodoses inom ramen för samhällets stöd påinvandrarpolitikens område. 1avvikande mening (2 m, 1 fp) anfördes att reglerna för presstöd måstepreciseras så att produktionsbidrag för tidningar på annat språk än svenska kanutgå fr. o. m. innevarande år men att möjligheter bör skapas för ett statligtstöd även till i utgivna tidningar och tidskrifter som ges ut på annatspråk än svenska men som inte kan få presstöd enligt presstödskungörelsen. Inrikesutskottetföreslog i sitt betänkande (InU 1975:) att det inom rarnen för anslagetÅtgärder för invandrare skulle anvisas . till stöd i form avprojektbidrag till tidningar och tidskrifter på främmande språk som ges ut häri landet och riktar sig till invandrar-och minoritetsgmpper i Sverige.Utskottets ställningstagande var enhälligt, men i ett särskilt yttrandeförklarade representanter för moderata samlingspartiet och attinvandrartidningar även borde kunna få bidrag enligt presstödskungörelsen.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottets förslag. Fråganom presstöd till tidningar som ges ut på annat språk än svenska togs upp iflera motioner även vid 1975/. I sitt betänkande (KU 1975/76:46) med anledning av propositionen 1975/76: 131 om statligt stöd tilldagspressen jämte motioner anförde i denna del bl. Enligt utskottets mening är det uppenbart att deregler som gäller för presstödet inte är ändamålsenliga för ett stöd till detidningar som kommer ut på annat språk än svenska'. Som framhållits är syftetmed press-stödet att främja en fri debatt och opinionsbildning genom att bevaraen mångfald bland pressen. På den allmänna pressmarknaden åstadkoms KU 1976/77: 42 19 dettagenom att de ekonomiskt svaga tidningarna ges en möjlighet att överieva. Pådetta sätt motverkas en ökad monopolbildning på de regionalatidningsinarknaderna. Av naturliga skäl har det därvid varit nödvändigt attange en minsta upplagestorlek för de tidningar som på detta sätt skall ges enmöjlighet att fortsätta med utgivningen. k. invandrartidningama kan sägas arbeta inom ett antal delmarknader varsstorlek begränsas av resp. språkgruppers storlek bland invandrama. För att enenskild tidning skall uppnå minimigränsen för att erhålla produktionsbidragkrävs att en jämförelsevis stor andel av resp. invandrargrupp enar sig kringprenumeration av denna enda tidning. För flertalet språkgrupper torde det påkort sikt inte finnas utrymme för mer än en allmän nyhetstidning av sådanstorlek och periodicitet som krävs för presstöd enligt de allmännariktlinjerna. Den tidning som uppnår en sådan storlek får, om den då erhållerpresstöd, dessutom ett sådant resursmässigt övertag över tänkbara konkurrenteratt dessas situation förvärras ytterligare. I stället för att främja en fridebatt genom att skapa flera pressröster riskerar därför det allmännapresstödet att, om det oförändrat görs tillämpligt på invandrartidningarna, medverkatill en monopolsituation på de små delmarknader inom vilka dessa tidningararbetar. Denna effekt är direkt motsatt syftet med presstödet. Enslutsats av detta resonemang måste enligt utskottets mening bli att stödet tilltidningar på annat språk än svenska måste utgå i annan ordning än enligt deregler som gäller för presstödet i övrigt. Det är därvid viktigt att beakta attdetta stöd måste utformas så att det så långt möjligt får samma effekter somdet allmänna presstödet dvs. befrämjar en fri debatt och opinionsbildning.Rent principiellt bör det stöd som ges till dessa tidningar inrymmas i detallmänna presstödet. mening bör denna fråga övervägas ytterligare.