bet · G001AU26 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1976/77:95 om vissa industri- och sysselsättningsstimulerandeåtgärder, såvitt propositiohen hänvisats till arbetsmarknadsutskottet, jämtemotioner delspropositionen 1976/77:95 om vissa industri- och sysselsättningsstimulerandeåtgärder såvitt avser bilagan 2, punkterna 1 och 2, delsden under allmänna motionstiden väckta motionen 1976/77:20 av m.fl. (s), delsde med anledning av propositionen i aktuella delar väckta motionerna1976/77:1525 av m.n. (s) och 1976/77:1526, yrkandet 1, av herrWerner m. fl. (vpk). Under punkten 1 (s. 11-16) föreslår regeringenefter föredragning av statsrådet att skall 1. godkänna vad som förordatsrörande tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa förelag med dominerandeställning på orten, 2. till Sysselsättningsskapandeåtgärder på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /77anvisa ett reservationsanslag av . Underpunkten 2 (s. 17-18) bereds ta del av vad statsrådet anfört omviss ordning för att lämna lokaliseringsstöd utanför del allmänna stödområdet. Propositionenbehandlas i övriga delar av jordbruksutskottet (JoU 1976/77:23) ochnäringsutskottet (NU 1976/77:35). 1976/77:220av m. n. 1motionen yrkas atl hos regeringen begär en uiredning av frågan omtillståndstvång för företagsnedläggningar och varaktiga personalreduceringar. 1976/77:1525av m.n. Imotionen yrkas med hänvisning lill vad som anförts i motionen 1976/77:1524 1.att med anledning av propositionen 1976/77:95 bilaga 2 p. 1 uttalaratt de riktlinjer för lilirälligl sysselsättningsbidrag till vissa företag 1Riksdagen 1976/77. AU 1976/77:26 2 somförordas i molionen bör gälla, 2. att hos regeringenbegär atl förslag skyndsamt läggs fram om samhällskontroll vid nedläggning avförelag m. m., 3. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer förregionalpolitiken m. m. 1976/77:1526av m. n. 1motionen yrkas bl. a. att med avslag på propositionen i förevarandedel 1.beslutar om en lag, vari stadgas om förbud mot avskedanden och permitleringarvid alla företag med mer än 50 anställda, atl i första hand gälla tillinnevarande års slut och vilken därefter förnyas i tagel. Yrkandena2 och 3 i molionen behandlas av näringsulskoltet i del tidigare nämndabelänkandet NU 1976/77:35. Särskildainsatser i sysselsättningsfrämjande syfte I propositionens bilaga 2 föreslår statsrådetAhlmark alt det införs ett tillfälligt sysselsättningsbidrag till \/\ss?l förelag på speciella orter.Åtgärden skall utgöra en särskild, tidsbegränsad insats inomarbetsmarknadspolitikens ram. Den har till syfte att dels ge ökal rådrum förregional- och induslripoliliska insaiser, dels ge arbetsförmedlingentillräcklig lid för utvidgad service ål de enskilda arbetstagarna. Bidragetär främst inriktat på stora företagsenheter med en från sysselsättningssynpunktdominerande ställning på de orter de är belägna. Företaget skall vara i densituationen atl varsel om större personalinskränkning måste meddelas. 1propositionen nämns som aktuella branscher förelrädesvis järn-och stålindustrinsamt delar av verkstadsindustrin. Vad varvsindustrin beträffar hänvisas lillde åtgärder som föreslås i proposilionen 1976/77:139 och i fråga om textil- ochkonfeklionsindustrin till propositionen 1976/77:105. Deav föredragande statsrådet förordade övriga bidragsvillkoren kan sammanfattaspå följande sätt. Bidragetavses utgå under och bör utgöra av den totalalönekostnaden med viss begränsning för högre inkomster. Möjlighet skall fmnas tillförskott på bidragssumman. Den berörda personalen skall sysselsättas iverksarnhet skild från den reguljära produktionen och vara en särskillavgränsad del av personalstyrkan. Ultagning skall normalt ske enligt reglernaom turordning i tageri om anställningsskydd. Den övertaliga personalen skallutgöra av hela arbetsstyrkan, dock minst 100 personer. Isärskilda fall skall bidrag kunna utgå även vid överlalighet av mindreomfattning än nu sagts. Som ovan nämnts är del enallmän förutsättning för bidrag alt del är AU 1976/77:26 3 aktuellttor företaget att meddela varsel om driftinskränkning. I enlighet med syftetmed bidraget skall det vara ett villkor att varsel inte utfärdas eller attredan lämnat varsel tas tillbaka. Ansökanom det särskilda sysselsättningsbidraget förutsätts vara godkänd avarbetstagarnas organisationer. Det skall ahkomriia på länsarbetsnämnd attbehandla ansökan. Fördet nya bidraget beräknas en ram om 200 milj. kr., att finansieras av det förinnevarande budgetår uppförda reservationsanslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder som föreslås förstärkt med samma belopp. Den angivna ramen beräknasenligt propositionen ge utrymme tor bidrag för en arbetsstyrka om sammanlagt 7000 personer, varvid hänsyn tagits till att den bidragsberättigadearbetsstyrkan successivt minskar genom naturlig avgång. Förslaget om det tilirälligasysselsättningsbidraget har föranlett yrkanden i partimotioner frånsocialdemokraterna, 1525, och vpk, 1526. 1vpk-motionen yrkas avslag på propositionen. Enligt motionärerna är dettilltalliga sysselsättningsbidraget direkt olämpligt. Det öppnar vägen för rentmissbruk och har tvivelaktig effekt. Motionärerna vill i stället att riksdagenskall anta en lag om förbud mot avskedanden och permitleringar vid alla företagmed fier än 50 anställda. Lagen skall i törsta hand gälla ochavses därefter bli förnyad. Somframgår av propositionen är det föreslagna bidraget en tidsbegränsad åtgärd föratt möta de ökade arbetslöshetsriskerna i en del särskilt utsatta orter. Detfinns enligt utskottets uppfattning skäl att utöka de arbetsmarknadspolitiskastödmöjligheter som står till buds för att bemästra situationer av detslag som anges i propositionen. Förslaget att infora ett tillfälligtsysselsättningsbidrag biträds därför av utskottet, som i det följandeåterkommer till frågan om de närmare riktlinjerna för detsamma. Den avmotionärerna föreslagna lagen är inte en realistisk metod att lösa de akutasysselsättningsproblem strukturomvandlingen för med sig. Utskottet avstyrkeralltså motionen 1526. Socialdemokraternaanser i sin motion det motiverat att genom det tillfälligasysselsättningsbidraget ge möjlighet till längre rådrum än som följer avlagstiftningen om anställningstrygghet. Bidragsgivningen bör dock kompletterasmed lagstiftning om samhällskontroll av företagsnedläggningar. Utskottetåterkommer till den frågan i det följande. Motionärerna är vidare kritiska motdet sätt varpå bidragsvillkoren har utformats. Framför allt säger de sig intekunna acceptera att bidrag ges till stora och vinstrika företag med ekonomiskaförutsättningar att själva lösa sitt sociala ansvar för sysselsättning ochproduktion. Bidrag bör utgå endast då företaget självt inte har möjlighet attta detta sociala ansvar, något som också bör ha kommit till uttryck iföretagets utdelningspolitik. Vidare anser motionärerna att bidraget börbeviljas av regeringen och inte av länsarbetsnämnd. \* 1976/77. AU 1976/77:26 4 Vad först angår urvalet av företag som skall kunnafå stöd kan utskottet inte finna att motionärernas uppfattning står i enmotsatsställning till vad som anförs i propositionen. Bidraget är självfalletinte avsett för framgångsrika företag. Det skall i stället gälla företag medlåg orderingång och i allmänhet mycket stora överlager. Huvudproblemet fördessa företag är att de har en betydande övertalig arbetsstyrka, som inteheller på lång sikt kan sysselsättas i den reguljära produktionen. Det skall m.a. o. vara fråga om situationer där omfattande uppsägningar ter sigofrånkomliga men blir möjliga att senarelägga med bidragets hjälp. Det kantilläggas att i propositionen förutses att företagen kan vara i ett såbesvärande likvidiletsläge att varsel om uppsägningar inte kan hållas tillbakasåvida inte likvida medel tillförs. Förskott skall därför kunnalämnas på beviljat bidrag. Denbild som tecknats av de lägen där bidrag skall kunna ges visar atl beslut ombidrag kan behöva fattas snabbt. Det ligger därför nära till hands att, somföreslås i propositionen, anförtro handläggningen av bidrags-ärendena ållänsarbetsnämnderna. De har god kännedom om företagen i sitt område. 1tveksamma fall bör frågan hänskjutas lill som, om detanses påkallat, i sin tur kan överlämna ärendet till regeringen. Så bör ske ibetydelsefulla principfrågor. socialdemokratiska parlimolionen förutsätts dels att företag inte skallkunna uppbära del tillfälliga sysselsättningsbidraget med annatstatligt slöd till löne-, utbildnings- eller andra kostnader för enskildaanställda, dels alt bidrag utgår tidigast från den dag fatlat sittbeslut om bidraget. Flertaletav de arbetsmarknads- och regional politiska stödformer som åsyftas avmotionärerna gäller bidrag till kostnader för utbildning av anställda iföretagen. Ulbildningsformerna avser atl antingen möjliggöra fast anställningför nyrekryterade eller trygga ett stadigvarande arbete för tidigare anställda.Det ligger i sakens natur att internutbildning av nämnt slag inte beredsarbetstagare som förs över till den särskilda övertalighetsstyrka för vilkendel tillfälliga sysselsättningsbidraget medges. I den mån så ändå skulle ske ivissa fall följer av grunderna för bidragen till företagsulbildning atl sådanabidrag kan utgå. En annan sak är atl det inte bör vara hinder attbevilja det tillfälliga sysselsättningsbidraget till företag som uppbär bidragtill halvskyddad sysselsättning eller bidrag lill utbildning för personalkategoriersom inle berörs av de aktuella övertalighetsproblemen. Motionärerna synes inteheller ha en avvikande uppfattning på den punkten. Dettillfälliga sysselsättningsbidraget kommer inte att beviljas retroaktivt utantidigast från den tid som börjar löpa sedan meddelat sitt godkännandeav bidraget och regeringen med anledning av beslut utfärdatföreskrifter om bidraget. Medovan gjorda uttalanden anser sig utskottet kunna biträda propositionensförslag till riktlinjer för del tillfälliga sysselsättningsbidraget. Med dessauttalanden får också motionen 1525 i aktuell del anses besvarad. AU 1976/77:26 5 åtgärdmed anledning av molionen i denna del är sålunda inte påkallad. Tilltäckande av bidragskostnaderna bör i enlighet med propositionens förslag förinnevarande budgetår anvisas ytterligare 200 milj. kr. på anslagetSysselsättningsskapande åtgärder. Detframhålls i propositionen att de aktuella stödåtgärderna måste kompletterasmed aktiva insatser från arbetsförmedlingens sida. I sammanhanget berörs entillämpningsfråga avseende fiyttningsbidrag. 1 propositionen uttalas attnyllningsbidrag bör kunna ges till samtliga anställda vid stödföretag, oavsettom de tillhör den del av personalen som är övertalig och alltså löper direktrisk för arbetslöshet eller ej. Utskottet har ingen invändning mot en sådantillämpning och noterar att den utgör en begränsad utvidgning av de ibetänkandet AU 1976/77:21 (s. 26) behandlade möjligheterna för s. k.ombytessökande att få flyttningsbidrag. Som förut redovisats anser socialdemokraterna altstatliga bidrag och andra stödinsatser inle är tillräckliga för att få lillstånd mera planmässiga strukturåtgärder. De förordar därför lagstiftning omsamhällskontroll vid nedläggning av företag och yrkaratt regeringen skyndsamtskall lägga fram förslag härom. Syftet är att ge del allmänna bättremöjligheter att tillvarata löntagarnas och samhällets intressen gentemotföretagen. Följande riktlinjer anges i parlimolionen för lagstiftningen. Nedläggningen ellerpersonalminskningen bör normall beröra minst ett par hundra sysselsatta påsamma produktionsslälle eller samma ort, men om företagel har en dominerandeandel av sysselsättningen på orten får antalet sysselsatta sältas lägre.,Medhänsyn härtill kan lagen förmodligen begränsas till aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Anmälan om den planeradenedläggningen eller personalminskningen bör ske lill regeringen inom viss tidföre det planerade genomförandel. Sådan anmälan behöver ske endast om denfackliga organisationen motsätter sig åtgärden. Regeringen skall ,förslagsvis en månad, kunna påkalla överläggningar med företaget och berördaarbetstagarorganisationer om den planerade åtgärden. Om åtgärden medför väsentligaolägenheter för sysselsättningen eller annat allmänt intresse skall regeringenkunna föreskriva villkor som företaget får anpassa sig till, om det villgenomföra några förändringar av verksamheten. Endast i rena undantagsfalltorde det bli fråga om att förbjuda ett företag - - atlgenomföra behövt iga omstruktureringar av verksamheten. Samma grundläggande uppfattning kommer till uttrycki motionen 220 av m. fi. (s), i vilken yrkas utredning av frågan omtillståndstvång för nedläggning av företag och varaktiga personalreduceringar,berörande 10 eller fler anställda. Motionärerna skisserar en ordning som skallgöra det möjligt att ställa företagsekonomiska och samhällsekonomiska bedömningarmot varandra. Syftet med prövningen skall inte vara att konservera nuvarandeförelagsstruktur, men det förutsätts att driftinskränkningar eller AU 1976/77:26 6 företagsnedläggningarskall kunna vägras. I de fallen kan det bli aktuellt med samhällsstöd tillfortsatt drift eller att samhället övertar driften. Utskottet får medanledning av motionerna anföra följande. uppfattning råder icke några skilda meningar om samhällets behov avatt få information om väntade förändringar som rör sysselsättningen iföretagen. Lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder ålägger företagen ättge varsel till arbetsmarknadsmyndigheterna om förestående nedläggningar,driftinskränkningar och permitleringar. Varseltiden för åtgärder av denstorlek som anges i motionen 1525 är . Förraåret permanentades det s. k. DIS-systemet (informationssystemet företag-samhälle)som innebär skyldighet för näringsidkare att lill samhällets organ lämnaupplysningar om bl. a. sysselsättning och väntad ekonomisk utveckling avverksamheten. Också denna skyldighet är lagfäst genom lagen omuppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Den1 inrättades i regeringens kansli en särskild delegation företableringsfrågor. Genom förmedling av har ca150 industriföretag och koncerner med minst 500 anställda förbundit sig atlför delegationen presentera sina investeringsplaner som led i den medverksamheten avsedda lokaliseringspåverkan. Verksamheten berör företag medhälften av alla industrisysselsatla i landet och omfattar i praktikenföretagens planer på såväl utvidgningar som personalminskningar. Ivissa branscher finns vidare särskilda branschråd för information och samrådmellan företrädare för regeringen och företagen. Somframgår av det anförda finns en mängd olika kanaler för den typ av informationsom är aktuell, och det är i dagens läge knappast anledning alt introducera nyainformationssystem. En bättre samordning mellan de olika inrormalionssysleinensynes snarare vara den åtgärd som bör övervägas. Utskottet förutsälter altregeringen har sin uppmärksamhet riktad härpå och vid behov vidtar erforderligaåtgärder. I detta inbegriper utskoitei frågan om formerna för att få till ståndöverläggningar med företagen och de fackliga organisationerna. Medhänsyn till vad som ovan redovisats finns det inte skäl att bifalla kraven iden socialdertiokratiska parlimolionen på en ny lagstiftning om företagensuppgiftsskyldighéi. Närdet gäller den egentliga kärnfrågan, nämligen om förelag i vissa fall tvångsvisskall kunna åläggas atl upprätthålla en icke lönsam produktion, vill utskoiteierinra om alt ett förslag av den innebörden avvisades av så sent somi . Arbelsmaiknadsulskoilet, som prövade frågan, hänvisade i sillenhälliga betänkande (AU 1976/77:7 s. 32) lill DIS-systemet och lill deldirekta infiylande genom medbestämmandelagen de anställda i företagen får inedläggningssituationer. Enligtulskottels mening finns del inte skäl för all ompröva sin inställningfrån . Ett syslem av del slag motionärerna förordar är diskutabelt frånbåde rättsliga och ekonomiska utgångspunkter. AU 1976/77:26 7 avstyrkeralltså de båda aktuella motionsyrkandena. Sysselsättnings- ochstrukturproblemen bör angripas med andra och konstruktivare metoder. Propositionensförslag är ell exempel på all det är möjligt. Huvuddelen av del regionalpoliiiska slödel styrslill del allmänna stödområdet och det inom detta belägna inre stödområdet.Stöd ges också i gränsområdet lill del allmänna stödområdet, den s. k. gråzonen. De kommuner som ingår i nämnda områden, inkl. den grå zonen, finnsförtecknade i 3, 3a och 4 SS kungörelsen 1970:180 om statligt regionalpolilisktslöd, omtryckt 1976:379. Därutöver kan regionalpoliliskt slöd efter beslut avregeringen ges i andra delar av landet under förutsättning att del är fråga omort som drabbats av avsevärda sysselsällningssvårigheier på grund avinduslrinedläggning eller område som till följd av ensidigt näringsliv ellerisolerat läge behöver tillföras ytterligare industriell eller induslriliknandeverksamhet. Degrunder, efter vilka del regionalpolitiska stödet skall fördelas ,däribland frågan om indelningen av landet i stödområden, behandlas f. n. avsysselsätlningsutredningen. I proposilionen anmäler statsrådet atl, iavvaktan på utredningens förslag, den ordningen kommer all tillämpas attregeringen efter framställning av länsstyrelse förordnar att kommun utanförallmänna stödområdet och gränsområdet lill detta skall för viss lid ingå i dengrå zonen. Syftet härmed är atl öka möjligheterna all lämna lokaliseringsstödi orter utanför stödområdet med särskilda sysselsättningsproblem lill följd avexempelvis induslrinedläggning. Stöd bör lämnas i form av lokaliseringslån.Bidrag bör enligt proposilionen kunna beviljas till sysselsättningsskapandeindustriinvesteringar i orter med företag som medgivits uppbära det tillfälligasysselsättningsbidrag som behandlats i det föregående. Den angivna ordningen äravsedd all tillämpas restriktivt. Socialdemokraternakonstaterar i parlimolionen 1525 atl den i proposilionen redovisade ordningeni realiteten utvidgar den grå zonen. De begär atl skall uttala sigför alt de riktlinjer för sysselsättningspolitiken som utvecklades i den av denförutvarande socialdemokratiska regeringen framlagda proposilionen 1975/76:211bör ligga fast. Härmed avser motionärerna behovet av koncentrerade insaiser ide områden som prioriterats i regionalpolitiken. Den nya ordningen bör enligtmotionen inle heller anses föregripa sysselsättningsulredningens övervägandenav den framlida utformningen av lokaliseringsstödet och landets indelning istödområden. Riktlinjerför den regionalpoliiiska stödverksamheten som löperdrogs upp i de av godkända propositionerna 1972:111 och 1973:50.Dessa riktlinjer avser såväl formerna för del regionalpoliiiska stödet somgränserna för stödområdena. I proposilionen 1975/76:211 uttalade föredragandestatsrådet att några större förändringar AU 1976/77:26 8 igällande ordning inte borde vidtas förrän den nyssnämnda femårsperioden haravslutats. Del förutsattes att sysselsätlningsutredningen genom tilläggsdirektivskulle få i uppdrag alt se över stödformerna i bl. a. de hänseenden som nämns iföreliggande partimotion från socialdemokraterna. Utredningen har, som tidigaresagts, också fåll sådana direktiv. Fastställandetav stödområden innebär all vissa delar av landet prioriteras istödverksamheten. Det är också vad som sker i praktiken. Under liden frånstödverksamhetens början den Ijuli 1965 till utgången av har mer äntre fjärdedelar av lokaliseringsstödet beviljats förelag i del allmänna ochdet inre stödområdet, och inle fullt en tiondel av stödet har gått till den gråzonen. Under hela den angivna liden har möjlighet funnits alt lämna stöd ävenutanför stödområdena. Den möjligheten har utnyttjats i viss omfattning och då ihuvudsak i form av lokaliseringslån. Del har ansetts som värdefullt att pådelta sätt utanför stödområdena slöd har kunnat ges lill Orter och regioner somdrabbats av omfattande sysselsällningssvårigheier. Deti proposilionen anmälda förfarandet kan mot denna bakgrund inte anses som någonstörre förändring av det regionalpolitiska stödets inriktning utan är snarareen formalisering av del hittillsvarande systemet. Del kan inle heller sägasföregripa sysselsällningsulredningens arbete. Utskottet har därvid fästavseende vid atl förfarandet skall tillämpas restriktivt för alt det inle skallurholka möjligheterna till koncentrerade och kraftfulla regionalpoliiiskainsaiser i stödområdena. Meddet anförda får molionen 1525 i aktuell del anses besvarad. Utskottet föreslåratt de i propositionen gjorda uttalandena lämnas ulan erinran. 1. beträffande avslag på förslagetom lillfälligi sysselsättningsbidrag och införande även lag medjörbud motavskedanden m. m. alt avslår motionen 1976/77:1526, yrkandet 1, 2. beträffande grunder fortillfälligt sysselsättningsbidrag till vissaföretag med dominerande ställningpå orten A. attriksdagen godkänner vad som förordats i proposilionen 1976/77:95, bilaga 2, punkt 1, B. attmolionen 1976/77:1525, yrkandet 1, inte föranleder nå gon åtgärd, 3. att lillSysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget III lill statsbudgeten /77 anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträlTande lagstiftning omsamhällskontroll vid nedläggning av förelag atl avslår moiionerna1976/77:220 och 1976/77:1525, yrkandet 2, AU 1976/77:26 beträffandeordningen för att lämna regionalpolitiskt stöd i vissa kommuner utanförstödområdena A. allmolionen 1976/77:1525, yrkandet 3, inte föranleder nå gon åtgärd, B, atlriksdagen lämnar utan erinran vad föredraganden anfört under punkten 2 i bilaga 2 lill proposilionen. Näivarande:herrar (). (), i (c). Stridsman (c),i (s), (), herrar i Säffie (c),i (s), (), herrar (), iKalmar (s), fru (), (), () och herrSvensson i (m). avgivnaav herrar , i , , iSimrishamn, , i och (alla s). 1.Grunder för tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa företag med dominerandeställning på orten (mom. 2) dels all den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar "Vad först" och på följande sida slutar "inlepåkallad" bort ha följande lydelse: Detföreslagna lillPälliga sysselsättningsbidraget kommer alt ge miljonbelopp idriftbidrag til! Detta ställer krav på väl genomarbetadekriterier för bidragei. De riktlinjer som skisseras i propositionen brister idet hänseendet. Sompåpekas i motionen 1525 faller det i ögonen att man i propositionen inle allsdiskuterar del mottagande förelagets ekonomiska situation. All ett storföretaghar en förluslbringande enhet behöver inte nödvändigtvis innebära attförelagets ekonomi i stort är undergrävd. Liksom motionärerna anser utskottetatl det inte kan accepteras att bidrag ges lill stora och vinstrika förelag medekonomiska förutsättningar atl själva bära sitt sociala ansvar försysselsättning och produktion. Endast då företaget saknar möjlighet att AU 1976/77:26 10 tadetta ansvar bör stöd utgå. Vid bedömningen av förelagels ekonomiska situationbör stort avseende fästas vid dess utdelningspolilik. Bedömningarav angivet slag liksom storleken av ifrågakommande bidragsbelopp talar för attbesluten om bidrag bör meddelas på regeringsnivå. Vid bidragsprövningen börutrönas huruvida förelaget redan uppbär slöd i annan ordning. Självfallet skalldel nya bidraget inte kunna kombineras med andra arbetsmarknads- ellerlegionalpolitiska former av slöd för samma personalkategorier. Del noteras altregeringen inte begärt bemyndigande atl betala ul retroaktiva bidrag. Utskottetfinner inte heller anledning atl föreslå möjlighet härtill. Mednu gjorda modifieringar godtas propositionens förslag lill riktlinjer för deltilirälliga sysselsättningsbidraget. Regeringen bör underrättas om vadulskollel anfört. delsalt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse; 2. beträffande grunder för tillfälligtsysselsättningsbidrag till vissa företag med dominerande ställning på ortenatl med anledning av vad som förordats i proposilionen 1976/77:95,bilaga 2, punkten l,saml med bifall lill molionen 1976/77:1525, yrkandet 1, somsin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. 2.Lagstiftning om samhällskontroll vid nedläggning av företag (mom. 4) dels all den del av utskottets yttrande som på s.