bet · G001AU32 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 32 medanledning av propositionen 1976/77:137 om ändring i lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet jämte motioner I betänkandet behandlas propositionen 1976/77: 137(), vilken innehåller vissa förslag omkompletteringar av medbestämmandelagen. Förslagen är betingade av dendiskussion som uppstått om medbestämmandelagens förhållande till aktiebolagslagenoch annan associationsrättslig lagstiftning. I anslutning till propositionenhar väckts två motioner, som behandlas i betänkandet, 1976/77: 1609 av herrPalme m. fl. (s) och 1976/77: 1610 av m. fl. (vpk). Utskottettar vidare upp följande motioner som väcktes under allmänna motionstiden : 1976/77:223 av fröken () om anpassning av lagen om allmän försäkring tilllagen om medbestämmande i arbetslivet, 1976/77:335 av i m. fl. (fp) om en ny aktiebolagslag, 1976/77:540 av () om viss ändring i medbestämmandelagen, 1976/77:544 av m. fl. (s) om ändring i medbestämmandelagen m. m., 1976/77:562 av m. fl. (vpk) om vissa ändringar i arbetarskyddslagen, 1976/77:907 av m. fl. (vpk) om demokratiska rättigheter på arbetsplatsen, 1976/77:1263 av () om utvidgad företagsdemokrati i statliga företag. I propositionen har regeringen efter föredragningav statsrådet föreslagit att antar följande av lagrådetgranskade förslag till lag om ändring i lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet. 1 1976/77. AU 1976/77: 32 Lagom ändring i lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrives att 32, 33 och 57 §§ lagen(1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse. Mellan parter som träffar kollektivavtal om löneroch allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagaiparten begär det, äventräffas kollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågor somavser ingående och upphörande av anställningsavtal, ledningen och fördelningenav arbetet och verksamhetens bedrivande i övrigt. / kollektivavtal om medbestämmanderätt kanparterna, med beaktande av vad som föreskrives i 3 §, bestämma att beslut, somannars skulle fattas av arbetsgivaren, skall fattas av företrädare för arbetstagarnaeller av särskilt inrättat parissammansatt organ. Innehåller kollektivavtal före- Innehållerkollektivavtal före skrifter om medbestämmanderätt skrifter om medbestämmanderätt för arbetstagarna i fråga som av- för arbetstagarna i fråga som av ses i 32 § och uppkommer tvist ses i 32 § och uppkommer tvist om tillämpning i visst fall av så- om tillämpning i visst fall av så dan föreskrift eller av beslut som dan föreskrift eller av beslut som har fattats med stöd därav, gäller har fattats med stöd därav, gäller arbetstagarpartens mening till dess arbetslagarpartens mening till dess tvisten har slutligt prövats. Det- tvisten har slutligt prövats. Det samma gäller tvist om kollektiv- samma gäller tvist om kollektiv avtal rörande påföljd för arbets- avtal rörande påföljd för arbetsta- tagare som har begått avtalsbrott, gare som har begått avtalsbrott. Vad som har sagts ger dock ej Vad som har sagts ger dock ej arbetstagarparten rätt att fatta be- arbetstagarparten rätt att verkstäl- slut på arbetsgivarens vägnar. la beslut på arbetsgivarens vägnar. Intager två eller flera arbetstagarparteroförenliga ståndpunkter i sådan tvist som avses i första stycket, fårarbetsgivaren ej fatta eller verkställa beslut som beröres av tvisten förrändenna har sludigt prövats. Arbetsgivaren behöver ej iakttaga vad somföreskrives i första och andra styckena, om synnerliga skiil föreligger ellerom arbetstagarparts mening är oriktig och parten har insett eller bort insedetta. 57 § skall ersättauppkommen skada, om den i tvist som avses i 33 eller 34 § har föranlett ellergodkänt felaktig till- AU 1976/77: 32 3 lämpningav avtal eller av denna lag och organisationen har saknat fog för sinståndpunkt i tvisten. Detsamma gäller om organisationen har saknat fog förförklaring enligt 39 §, svarar vidare för skada,som tillfogas arbetsgivaren genom att företrädare för organisationen iförhållaride till honom missbrukar siri ställning som ledarnot i särskiltgenom avtal inrättat beslutsorgan eller i sådan ställning förfar grovt vårds-,löst. Dennalag träder i kraft . Kollektivavtal,som har ingåtts före lagens ikraftträdande och som innefattar avvikelse från 57§ andra stycket, gäller i den delen endast om avtalet har tillkommit för attutgöra sådan avvikelse. Motionerväckta under allmänna motionstiden 1976/77: 223 av fröken () Imotionen yrkas att besliitar öm sådana ändringar i lagen om allmänförsäkring som syftar till en anpassning till lagen om medbestämmande. 1976/77:335 av i m. fl. Imotionen yrkas att beslutar att hemställa till regeringen att dentillsätter en parlamentarisk utredning i syfte att åstadkomina en nyaktiebolagslag. 1976/77: 540 av () I motionen yrkasatt aiitar följande lagförslag. Förslagtill lydelse av nytt, andra stycke i 3 § lagen om medbestämmande i arbetslivet "Utan hinder av vad som föreskrives iaktiebolagslagen, lagen om ekonomiska föreningar eller annanassociationsrättslig lagstiftning kan genom avtal enligt 32 § bestämmas attbeslut i viss fråga eller i viss grupp av frågor i styrelsens ellerverkställande direktörens ställe skall fattas av företrädare för arbetstagarnaeller av särskilt inom företaget upprättat partssammansatt organ. I sådantavtal får även upptas bestämmelser om ansvar gentemot företaget förarbetstagarnas företrädare eller för ledamöterna i det särsldlda organet." It 1976/77. AU1976/77: 32 4 1976/77: 544 av m. (s) I motionen yrkas bl. 1. hos regeringenbegär att arbetsrättskommittéii befrias från uppdraget att utreda frågor omden negativa föreningsrätten och föreningsrättsskydd för arbetssökande, 2. med anledningav vad som anförs i rnolionen i fråga om tolkning av begreppen synnerliga ochsärskilda skäl i samband med central för-hatidling, rätten till information,tystnadsplikten och tillämpningen av skadeståndsreglerna hos regeringenhemställer om förslag till sådana lagstiftningsåtgärder alt innebörden avberörda bestämmelser i medbestämmandelagen blir den som avsågs medpropositionen i dessa delar, , 3. antar följandeförslag till ändrad lydelse av 58 § medbestämmandelagen: ;, Har arbetsgivare utkrävt arbete enligt 34 § andra stycketutan'att så- dana synnerliga skäl som-där avses har förelegat, skäll hanersätta uppkommen skada. 4. antar följande förslag till ändrad lydelse av 60 §medbestämman delagen: Är någon också medges. Vidbedömande--------- av överläggningen. Enskild arbetstagare kan ej i något fall ådömas skadeståndmed högre belopp än tvåhundra kronor. 8. hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs framom lagstiftning om förhandling vid förväry av aktie.r t aktiebolag ellerandelar i , handelsbolag. Motionen behandlas beträffandeyrkandena 57 av utskottet i be tänkandet AU 1976/77: 21. 1976/77: 562 av iTi. I motionen yrkas att hos regeringen hemställerÖm ändringar i arbetarskyddslagen i syfte att minska arbetshets och utslagninggenom a. dels införandet av pauser på betald arbetstid,avbytare,, bemanning och reservstyrkor vid löpandebandsarbeten och liknande arbetsprocesser enligt vad i motionen anförts, b. dels att lokal facklig organisation har rätt attförbjuda ackord och andra prestationslöner, vilks utgör éiifafäför ärbétsniiljöh, c. dels beträffande persoiiälstyrkörnas storlek ätt clehlokala fackför eningen tillerkänns vetorätt iäefalL förhandlingar inte géi- tillfredsstäl lande resultat, I ... ,,. d. dels att lokal facklig ofjganisätioh skall äga rättätt stoppa préstä- tionsuppdrivande tidmätning 'eller niötsvarahde rätionalisefiiigsmefödér enligt vad i motionen anförts. ' AU1976/77: 32 5 1976/77: 907 av m. (vpk) I motionen yrkas att beslutar 1. att följande sociala målsättning förs in i lagen ommedbestämman de f arbetslivet: "Överordnade målsättningar vid reformering avarbetsrätten och arbetslivels villkor skall vara trygghet i anställningen,arbetstillfredsställelse med meningsfullt arbele och riskfri arbetsmiljö utanarbetshets och utslagning. Frågan om ökad effektivitet och produktivitet skallunderordnas dessa överordnade målsättningar,". 2. alt vidta följande förändringar i lagen ommedbestämmande i ar betslivet: - a) att fackförening skall ha obegränsad förhandlingsrätt ialla frågor och atl arbetsköparen har primär förhandlingsskyldighet i allafrågor innan ändring får vidtas samt att 10:12 §§ ändras enligt bifogad lagtext, ' b) attden lokala och centrala fackföreningen skall ha obegränsad strejkrätt genom altfredsplikten utgår ur lagen samt alt 41. § ändras enligt bifogad lagtext ochatt 4245 §§ utgår, c) alt facklig organisation skall ha vetorätt motarbetsköparens be slut i följande frågor: - vidköp och försäljning samt vid förflyttning och nedläggning av företag och produktionsenheter, vidanlitande av entreprenörer, samt att 38 § ändras enligt bifogat lagförslag och att 39och 40 §§ utgår,. d) att fackföreningen skall ha rätt till insyn ochkontroll utan alt hindras av sekretess samt att 21 och 22 §§ utgår, '' e) attavtal kan träffas om anställning, ledning och fördelning samt företagetsverksamhet i övrigt på grundval av demokratiska rättigheter pä arbetsplatsensamt att 32 § ändras enligt bifogad lagtext, f) ätt endast arbetsköpare kan ådömas skadestånd saml att54 § ändras enligt bifogad lagtext och alt 5570 §§ utgår, g) att deltagande i strejk aldrig får utgöra grund föruppsägning eller avskedande; 3: att kap. 3 utgår ur lag om offentlig anställning; ' 4. att lagen om medbestämmande i arbetslivet och lag om offentlig anställningtillförs tre nya paragrafer med följande lydelse: "Facklig organisation äger obegränsad rätt tillpolitiska strejker och internationella fackliga solidaritelsaktioher. Lokalfacklig organisation äger rätt att på arbetsplatsen per år-genomföra möten på betald arbetstid. Anställda hos företag och-myndigheter-äger rätt till politisk verksamhet på arbets platsen." .' AU 1976/77: 32 6 5. att under förutsättning att punkten 2ovan icke skulle vinna bifall beslutar: a) att uppsägning eller avskedandeej skall få vidtas mot deltagare i olovlig arbetskonflikt; sålunda ej heller omstrejk stör den ordinarie facldiga verksamheten, b) att arbetsköpare ej skall gesmöjligheter att bli befriade från fredsplikt för att möta stridsåtgärd, c) att strejkande arbetare inte inågot fall skall kunna dömas till skadestånd för deltagande i strejk och ejheller deras fackliga organisationer, d) attfacklig organisation aldrig kan ådömas skadestånd vid utövan de av tolkningsföreträde och vetorätt i entreprenadfrågor och att 57 § utgår ur lagen om medbestämmande i arbetslivet, e) att44 § om kvardröjande stridsrätt i lagen om medbestämmande i arbetslivet erhåller följande ändrade lydelse: "kan oberoende av kollektivavtal om löner ochanställningsförhållanden eller kollektivavtal i övrigt begära att fråga somavses i 32 § skall regleras i kollektivavtal utan att förhandlingar däromomfattas av fredsplikt." 1976/77:1263av () Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag om en utvidgadarbetsdemokratisk experiinentverksamhet i de statliga företagen i enlighet medvad som anförs i motionen. Motionerväckta med anledning av propositionen 1976/77:137 1976/77:1609 av m.fl. (s) Imotionen yrkas att i stället för motsvarande bestämmelse i den ipropositionen föreslagna lagtexten antar följande förslag till lydelse av 32 §andra stycket medbestämmandelagen: Ikollektivavtal om medbestämmanderätt kan partema, utan hinder av vad somföreskrives i aktiebohigslagen, lagen om ekonomiska föreningar eller annanassociationsrättslig lagstiftning, bestämma att beslut i viss fråga eller ivisst slag av frågor, som armars skulle fattas av styrelsen ellerverkställande direktören, skall fattas av företrädare för arbetstagarna ellerav särskilt inrättat partssammansatt organ. 1976/77:1610av m. fl. Imotionen yrkas att l>eslutar i anledning av propositionen1976/77:137 1. att avslå propositionensförslag till förändringar i 32 och 33 §§, 2. att anta följande förslag tilländrad lydelse av 32 §: AU 1976/77: 32 Mellan parter som träffar kollektivavtalom löner och allmänna anställningsvillkor bör, om arbetstagarparten begär det,även träffas kollektivavtal om medbestämmanderätt för arbetstagarna i frågorsom avser ingående och upphörande av anställningsavtal, ledningen ochfördelningen av arbetet och verksamhetens bedrivande i övrigt. I kollektivavtal om medbestämmanderätt kan parterna, medbeaktande av vad som föreskrives i 3 §, bestämma alt beslut, som annarsskulle fallas av arbetsgivaren, skall fattas av företrädare för arbetstagarnaeller av särskilt inrättat partssammansatl organ. På grundval av "demokratiskarättigheter på arbetsplatsen" innebärande facklig organisations rätt tillförhandlingar i alla frågor, strejkrätt, vetorätt mot arbetsköparens åtgärderi följande frågor: vid uppsägning och omflyttning av anställda, i allapersonalfrågor, i alla investeringsfrågor, vid köp och försäljning saml vidförflyttning och nedläggning av företag, vid permitleringar, vid anlitande aventreprenörer och konsulter, vid rationaliseringar, produktionsuppläggningarsamt analys och lidsstudier och vid bestämmande av löneform, kan mellan partersom träffar avtal om löner och allmänna anställningsvillkor, om fackligorganisation begär det, även träffas avtal i frågor som avser ingående ochupphörande av anställningsavtal, ledning och fördelning av arbetet och verksamhetensbedrivande i övrigt. 3. att avskaffa 57 § och därmedockså avslå förslaget till ändrad lydelse av denna paragraf. I delta betänkande behandlarutskottet frågor som rör den reform av arbetsrätten som genomfördeförra året. Reformen innebar en betydelsefull nydaning av detta rättsområde. Decenirala arbetsrätts-liga bestämmelserna samlades i lagen om medbestämmande iarbetslivet (MBL). För de offentliganslälldas del gavs kompletterande regler ilagen om offentlig anställning. Bakom huvuddragen i reformen stod en betydanderiksdagsmajoritet. Endast kommunisterna underkände huvudlinjernai den framlagda propositionen 1975/76: 105. Vpk föreslog bl. a. att principenom fredsplikt under löpande avtalslid skulle upphävas, att fackföreningarnasuppfattning om innehållet i kollektivavtal obetingat skulle gälla, attarbetsdomstolen skulle avskaffas, att skadeståndssanklioner mot arbetstagarnaoch deras organisationer skulle utmönstras, att de fackliga organisationernaskulle ha vetorätt i en lång rad frågor och alt de offentliganslällda skulletillerkännas obegränsad strejkrätt, dvs. AU 1976/77: 32 8 somdet enligt lag tillkommer politiska organ, t. ex. , regeringen ellerkommunal församling, att besluta om. Vpk:sförslag avvisades av . I det av i denna del godkändabetänkandet uttalade inrikesulskottet (InU 1975/76: 45, s. 23) att det inte varmöjligt atl förena vpk:s förslag med det demokratiska och ekonomiska system somvi har här i landet och att del föll utanför utskottets uppgift all diskuteraden omläggning av samhällssystemet som motionärernas förslag förutsatte.Enskildheterna i vpk:s förslag tog utskottet upp i anslutning till de olikaparagraferna i lagarna. I samtliga fall avslogs vpk:s yrkanden. Vpkåterkommer i två motioner, 907 och 562, med förslag som i allt väsentligthar samma innehåll som de partiet lade fram . Arbetsmarknadsutskottetdelar den uppfattning som inrikesutskottet då redovisade och avstyrker medhänvisning därtill de båda motionerna. Till en fråga utformningen av 32 § MBL återkommer utskottet dock längre fram i belänkandet. I anslulning till motionen562 som innehåller förslag med anknytning till arbetsmiljön vill utskottetdessutom tillägga att regeringen till överlämnat enproposition om en ny arbetsmiljölag. Det finns alltså möjlighet att återkommatill dessa frågor . Sominledningsvis anförts fanns en bred uppslutning i bakom huvuddrageni propositionen om medbestämmandelagen. Delta tog sig uttryck bl. a. i att denframlagda lagtexten godtogs utom på två punkter. Den ena gällde maximiregelnför skadestånd för enskilda arbetstagare vid olovliga slridsålgärder(200-kronorsregeln) medan den andra var av närmast formell betydelse (58 §).Mot lagändringarna, som genomfördes på inrikesutskottets förslag, reserveradesig socialdemokraterna i utskottet. Detsamma gällde i fråga om vissauttalanden som utskottet gjorde i anslutning till några av de i propositionenföreslagna lagrummen. Utskottels förslag till skrivning bifölls emellertid avriksdagen och ingår alltså bland motiven till lagen. Som framgår av nedanståenderedovisning var de av utskottet förordade uttalandena av marginell betydelse idet stora sammanhang som arbetsrättsreformen utgjorde. Imotionen 544 tar socialdemokraterna nu upp de lagändringar och motivultalandensom mot deras vilja gjorde vid antagandet av medbestämmandelagen.Motionärerna anser att lagen skall ha den lydelse den hade ipropositionsförslaget. Dessutom vill de att verkningarna av riksdagensuttalanden i olika frågor skall undanröjas. Innan dessa frågor behandlas larutskottet upp två andra probleiri som också var föremål för skildauppfattningar i lagstiftningsärendet . Det ena är förhällandet mellanmedbestämmandelagen och associationsrättslig lagstiftning, främstaktiebolagslagen, och det andra gäller utredning om föreningsrältsskyddetsomfattning. AU1976/77: 32 9 Förhållandet mellan medbestämmandelagen ochaktiebolagslagen Förhållandet mellanmedbestämmandelagen och aktiebolagslagen tilldrog sig stor uppmärksamhet islutskedet av lagstiftningsarbetet med medbestämmandelagen. Lagen utgår frånprincipen att speciallag tar över allmän lag. Enligt 3 § medbestämmandelagengäller därför att om i lag eller med slöd av lag meddelats föreskrift somavviker från medbestämmandelagen gäller den föreskriften. Mot bakgrund häravuppstod en diskussion om i vad mån den associationsrättsliga lagstiftningenlade hinder i vägen för kollektivavtal varigenom beslutanderätt påförelags-ledningsområdet helt eller delvis fördes över på de anställda ellerföreträdare för dem. Departementschefen, statsrådet , ansåg i proposilionenatt ett sådant överförande normalt var möjligt men alt vissa begränsningarfanns. Lagrådet hade en snävare inställning och ifrågasatte i ett utförligt resonemangdepartementschefens ställningslagande på olika punkter. Departementschefenvidhöll sin uppfattning men utlovade en analys av hela problemområdet genom ensärskild utredningsinsats. Inrikesulskottet konstaterade atl rättsläget var oklartoch ansåg det angeläget att den osäkra situationen klarades ut då deneljest kunde utgöra hinder mot kollektivavtal på medbeslämmandeområdel. Detaviserade utredningsarbetet borde därför enligt utskottets uppfattningbedrivas skyndsamt och under medverkan av rätlsvetenskaplig expertis ochparterna på arbetsmarknaden. Det ansågs önskvärt att arbetet inriktades på atteventuella lagändringar skulle kunna träda i kraft medmedbestämmandelagen . Det begärda utredningsarbetet har genomförts och redovisasi bilaga till den nu framlagda proposilionen. Det har visserligen inte visatsig möjligt att hålla det tidsschema ansåg önskvärt, men detta synesinte ha medfört någon egentlig nackdel. Utredningens promemoria har remissbehandlats,och frågan har på nytt underställts lagrådet innan propositionen utarbetades.Sedan det slutliga resultatet av utredningsarbetet nu föreligger i form avproposilionen 1976/77: 137 vill ulskottet framhålla att den bedöirining somgjordes av både dåvarande arbetsmarknadsminister ochinrikesutskottet om behovet av utredningsinsatser var riktig. Det är visserligen inte möjligt alt med den teknik somvalts för medbestämmandelagen, nämligen att de anställdas inflytande i viktigahänseenden skall grundas på kollektivavtal, få en reglering som drar en entydigoch klar gräns gentemot bl. a. aktiebolagslagen, men den diskussion och analyssom utredningsarbetet givit upphov till bör väsentligt underlätta för parternaatt hantera frågorna i förhandlingarna om medbestämmandeavtal. I propositionen föreslås att 32 § medbestämmandelagen, sominnehåller en rekommendation att medbestämmandeavtal bör ingås, skall för- AU1976/77: 32 10 ses med elt tillägg. Avsikten med tillägget är att markeraatl medbestämmandeavtal om överlämnande av beslutanderätt tillarbetstagarföre-trädare eller särskilt inrättade parissammansatta organ ärmöjligt i den ulsiräckning och med de verkningar som utvecklas närmare i propositionen. I den diskussion som förts efter begäran omutredning har den aktuella frågan om medbestämmandelagensförhållande till aktiebolagslagen stundom fått överdrivna proportioner. För delförsta bör slås fasl alt problemen är begränsade till företagsledningsområdet.Det finns som framhålls i propositionen inte anledning att sälla i frågaparternas fulla frihet att med bindande verkan träffa avtal på andra områden.Det kan galla exempelvis personalpolitik, arbetsorganisation ellerarbetsledning. På förelagsledningsområdet föreligger inte heller problem sålänge man rör sig med andra former av inflytande än direkta beslutsfunktioner.Som exempel kan nämnas avtal om förhandlingar, information eller rätt attdelta i utredningsarbete av central betydelse inom förelaget. I propositionen diskuteras olika modeller för avtal somsyftar till att ge de anställda infiylande på företagsledningsområdet inomaktiebolag. Den ena modellen är relativt enkel och innebär atl arbetsgivarenåtar sig att anställa befattningshavare, t. ex. handläggare av personalfrågor,efter anvisning av arbetstagarsidan. Arbetsgivaren är skyldig att följa sådanapersonförslag, mot vilka i och för sig ingen befogad invändning kan riktas.Skulle arbelsgivare sätta sig över detta blir han skadestånds-skyldig för brottmot medbestämmandeavtalet. Den person som utses får i regel ställning somarbetstagare hos arbetsgivaren, och han får bära ansvar för sina beslut ochåtgärder enligt vanliga regler som gäller i anställningsförhållanden. Den andra huvudmodellen som diskuteras gäller överlåtandegenom medbestämmandeavtal av beslutsfunktioner på företagsledningsområdet lillorgan med företrädare för arbetstagarna med eller utan representation förarbetsgivaren. Utgångspunkten är liksom i propositionen förra årel alt dennakonstruktion är möjlig. Arbetsgivaren kan alltså förbinda sig att efterlevabeslut av sådant organ. Om arbetsgivaren vägrar alt verkställa beslutet, blirhan i princip skadeståndsskyldig. Utåt företräds emellertid bolaget frånsettvissa specialfall av sina egna organ. Detla är nödvändigt bl. a. med hänsyntill ansvarighetsfrågor. Det innebär atl medbestämmandeavtalet får konstruerasså att arbetstagarnas inflytande gäller själva besluten, medan verkställighetenankommer på arbetsgivaren. Därmed får arbetsgivaren möjlighet att i detenskilda fallet stoppa verkställigheten av beslut. Denna stoppningsrätt utövararbetsgivaren dock under skadeståndsansvar, och det är endast i begränsadomfattning som han kan undgå skadeståndsskyldighet om han inte iakttarmedbestämmandeavtalet. AU 1976/77: 32 H Kärnfrågan i diskussionen har varit i vilkenomfattning den verkställande ledningen eller styrelsen i ett aktiebolag kanunderlåta alt rätta sig efter beslut av medbestämmandeorgan ulan attskadeståndsskyldighet utlöses. Detla hänger samman med atl det finns andraregler i och utanför aktiebolagslagen som i vissa situationer åläggerbolagsledningen att handla på visst sätt. I första hand gäller grundsatsen i 3§ som innebär atl bolagsledningen går fri från skadeståndsskyldighet om denbryter avtalet för alt uppfylla tvingande bestämmelser i lag. Som exempel kannämnas att aktiebolagslagen innehåller regler som obligatoriskt måste följasoch som har till syfte att skydda bolagets kapital. Samma grundsats omföreträde för tvingande lag gäller även när myndighet genom beslut ålagt ettbolag visst handlande. eller verkställande direktör kan inteheller förfoga över frågor som faller inom bolagsstämmans kompetensområde,exempelvis ändring i bolagsordningen eller beslut om likvidation. Detta sätterockså en gräns för medbestämmande-organens beslutanderätt.