bet · G001UU17 · 1976-12-31 00:00:00 — Intresset för investeringsresurser och för personal, rådgivare ochutredare till utvecklingsbanker, småindustriorgan och ministerier kvarstår,men krävs i större utsträckning än tidigare även bistånd för att projekteraoch bygga upp industriföretag samt för att medverka i driftskedet åtminstoneunder en inledande period. De önskemål om ökat industribistånd och om samarbeteäven i andra former med svensk industri som har förts fram är uttryck förbetydande förväntningar. Från svensk sida bör man enligt propositionenanstränga sig att tillmötesgå önskemålen om utvecklingssamarbete påindustriområdet. Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas utvecklingen avsmåindustri. Kommersiell samverkan kan också i vissa fall underlättas genomatt bistånd lämnas. har slutit avtal om ekonomiskt,industriellt och tekniskt samarbete med länder som inte är huvudmottagare avsvenskt bistånd, bl. a. , , , och . anser det viktigt att möjligheten bevaras att i viss män användabiståndsmedel för att finansiera ett bredare samarbete genom svenska konsulter,myndigheter och förelag såväl i länder till vilka vårt bistånd är underavveckling som i andra länder. Det bör också nämnas att statens industriverk hargenomfört en utredning som bidrar till att belysa konsekvenserna för svenskdel om krav på industriområdet skulle förverkligas. SIDA har påolika områden granskat möjligheterna till ett breddat samarbete mellan Sverigeoch några av programländerna och har därvid pekat på möjligheterna i fråga omt. ex. forskning och miljövård. UU 1976/77:17 42 Det sålunda påbörjade arbetet måste föras vidare.En skyndsam utredning bör enligt propositionen företas om Sverigesutvecklingssamarbete på industriområdet. Särskilt viktigt är att finnalämpliga former för svensk medverkan när det gäller att utveckla och överförateknologisk kunskap till . (SOU 1972: 90) behandlade frågor om industribistånd och näringslivets medverkani utvecklingssamarbetet. Som SIDA konstaterar har åtskilliga faktorer kommittill sedan utredningen lades fram. Det finns här anledning nämna deninternationella diskussionen om en ny ekonomisk världsordning och u-ländernaskrav pä en större andel av världens industrikapacitet liksom samarbetsavtalmed oljeexporterande länder och ansträngningarna att åstadkomma ett bredaresamarbete med länder som mottar bistånd. Det är mot denna bakgrund man skall seden aviserade utredningen om utvecklingssamarbete med påindustriområdet. Denna utredning kommer också att få i uppdrag alt utarbetariktlinjer för ett ökat svenskt engagemang för utveckling av en föru-landsförhållanden anpassad teknologi. I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1976/77: 1057 av m. fl. (s) i vad avser yrkandet 3, nämligenatt 3.ger regeringen till känna vad som anförts i motionen rörande utredning avindustribiståndet. I budgetpropositionen aviseras en utredning omSveriges utvecklingssamarbete med på industriområdet. Utredningen,som skall bedrivas skyndsamt, kommer också att få i uppdrag att utarbeta riktlinjerför ett ökat svenskt engagemang för utveckling av en för u-landsförhållandenanpassad teknologi. Entidigare industribiståndsutredning slutfördes (SOU 1972: 90).Såväl av SIDA:s anslagsframsfällning som av budgetpropositionen framgår attåtskilliga nya faktorer tillkommit sedan den föregående utredningen lades fram.Dit hör bl. a. krav, framförda inom ramen för den internationelladiskussionen om en ny ekonomisk världsordning, på en större andel av världensindustrikapacitet. Dit hör också en kraftig ökning avefterfrågan på industribistånd från liksom önskemål från omsamarbete med svensk industri, också i andra former. SIDA har i sinanslagsframställning även tagit upp frågan om överföring och anpassning avteknologi och framhållit behovet av förstärkning av sin UU 1976/77:17 43 kapacitetoch sakkunskap på detta område. I anslutning därtill haru-landsforskningsberedningen (SAREC) föreslagit att det utreds under vilkaförutsättningar svensk industri och kan engagerasför arbete med u-landsanpassad teknik. Imotionen 1057 har ifrågasatts om en ny industribiståndsutredning behövertillsättas , delta med tanke på att biståndspolitiska utredningen inom kortkommer att avlämna sitt huvudbetänkande. Huruvida en nyindustribiståndsutredning är motiverad bör enligt motionärernas mening kunnabedömas bättre på grundval av biståndspolitiska utredningens rekommendationeroch inhämtade remissyttranden. Motionsyrkandeti fråga torde få ses mot bakgrunden att biståndspolitiska utredningen även hari uppdrag att beakta industribiståndsutredningens förslag vid sinallmänna översyn av det svenska utvecklingssamarbetet med . Denbiståndspolitiska utredningens huvudbetänkande väntas bli framlagt senare ivår. Detär emellertid obestridligt att många nya och viktiga omständigheter på senareår tillkommit vilka kan påkalla alt en ytterligare specialutredning avindustribiståndsproblematiken kommer till stånd och att den görs från delvisnya utgångspunkter. Detta kan vara särskilt angeläget när det gäller vissaproblemområden, t. ex. frågan om utveckling av en för u-landsförhållandenanpassad teknologi. Detförefaller i sammanhanget naturligt alt den aviserade nya utredningen i sintur uppmärksammar de synpunkter på detta alltmer betydelsefulla bistånds- ochsamarbetsområde som framgent kommer fram i den biståndspolitiska utredningenoch vid remissbehandlingen av denna. En sådan samordning bör göra det lättareför statsmakterna att i sinom tid ta ställning till de båda utredningarnasrekommendationer och förslag beträffande industriellt bistånd. Detnu aktuella yrkandet i motionen 1057 torde därmed få anses besvarat. 4.4Samarbete med enskilda länder Propositionen(s. 5675) I propositionen redogörs närmare för pågående ochplanerat utvecklingssamarbete m. m. med , , , ,, , , , , , , ,, , , Sri Länka, , , , Vietnamoch . Av dessa är , , , , ,, , , Sri Länka, , , och s.k. programländer för svenskt bistånd. För , , , ,och föreslås att samarbetet ges en långsiktig karaktär ochatt gentemot UU 1976/77:17 44 dessaländer treåriga biståndsutfästelser skall kunna ges på samma sätt som gentemotprogramländerna. För föreslås en successivt ökande biståndsram för denärmaste tre budgetåren. Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1976/77: 246 av i m. fl. (m) vari hemställs 1. att biståndet till /78 fastställs till 35 milj. 2. att biståndet till Cubadärefter upphör såvida särskilda skäl icke föranleder en omprövning, delsmotionen 1976/77: 671 av m. fl. (vpk) i vilken föreslås attriksdagen beslutar höja biståndsbeloppet till till , delsmotionen 1976/77: 1052 av () såvitt avser yrkandet 6, nämligen 6.att beslutar göra till nytt programland för svensktu-landsbistånd, delsmotionen 1976/77: 1057 av m. fl (s) såvitt avser yrkandena11, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22 och 23, nämligen att 11. beslutar att Angolaskall vara programland, 15. beslutar att biståndet tillMozambique för /78 skall utgöra 125 milj. 16. beslutar att biståndet tillAngola för /78 skall utgöra 65 milj. 17. beslutar att biståndet tillTanzania för /78 skall utgöra 300 milj. 18. beslutar att regeringensfullmakt att göra långsiktiga biståndsutfästelser till skall begränsastill högst 200 milj. kr. för kommande treårsperiod, 19. beslutar att biståndet till KapVerde för /78 skall utgöra 25 milj. 20. beslutar att biståndet tillPortugal för /78 skall utgöra 50 milj. 21. beslutar att ge regeringen tillk'änna vad som i motionen anförs om utfästelser till efter nästabudgetår, 22. beslutar att biståndet tillVietnam för /78 skall utgöra 360 milj. 23. beslutar alt biståndet tillCuba för /78 skall utgöra 70 milj. kr. UU1976/77:17 45 I motionen 1057 föreslås dels attriksdagen fattar beslut om att skall vara programland, dels attbiståndet till för /78 skall uppgå till 65 milj. kr. Utskottet har ovan fört ett resonemang om ländervalet ochprogramlandsbegreppet och där konstaterat att någon vidgning av den hittillsvarandeprogramlandskretsen inte är aktuell. Såsom framgår avbudgetpropositionen kommer däremot diskussioner om ett långsiktigtutvecklingssamarbete med att nu inledas, helt i enlighet med utskottetsav godkända uttalande (UU 1975/76: 14) att det kundebli aktuellt att inleda diskussioner om ett fastare samarbete, syftande tillekonomisk och social utveckling, sedan de akuta hjälpbehoven i samband medinbördeskriget blivit tillgodosedda. I budgetpropositionen föreslås dessutomatt det tidigare bemyndigandet för regeringen att gentemot programländer göravissa långtidsutfästelser om bistånd i fortsättningen i princip skall omfattasamtliga länder med vilka har ett utvecklingssamarbete som förutsesfortgå . Till denna kategori länder hör , varfördet redan nu förutsätts komma i åtnjutande av den långtidsplanering som utgörde s. k. programländernas väsentligaste förmån. I avvaktan påbiståndspolitiska utredningens förslag och regeringens ställningstagandedärtill avstyrks ifrågavarande yrkande i motionen 1057. I samma motion föreslås vidare att det svenska biståndettill för /78 skall uppgå till 65 milj. kr., dvs. mer än vad både SIDA och regeringen föreslagit. Frågan om storleken på bistånd till undernu pågående budgetår lämnades öppen såväl i budgetpropositionen som iriksdagens beslut om utvecklingssamarbete för /77. Anledningenhärtill var nyvunna självständighet och den akuta nödsituation sominbördes- och interventionskriget fört med sig och som då i första handmotiverade katastrofbistånd vars om.fattning inte kunde fastställas på förhand. beslöt regeringen att för återuppbyggnads-och flyktingbistånd i anvisa 40 milj. kr. för innevarande budgetår.Huvuddelen härav eller 25 milj. kr. ställs till den angolanska regeringensförfogande för import av varor och tjänster som den själv finner angelägen. a. bli fråga om vägbyggnadsmaskiner och bro-byggnadsmateriel samtprojektstudier för industriell uppbyggnad. Även läkemedel och livsmedel kan bliaktuella. Av det återstående årsbe-loppet har 13 milj. kr. lämnats till FN:sflyktingkommissariat som för FN:s räkning samordnar ett humanitärt bistånds-och flyktingprogram i . Slutligen har 2 milj. kr. beviljats FrikyrkanHjälper för dess arbete i inom bl. a. jordbruk och hälsovård. UU1976/77:17 46 Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag beträffande biståndet till under kommande budgetåroch avstyrker ifrågavarande yrkande i motionen 1057. Utskottet vill isammanhanget även erinra om de utfästelser om fortsatt bistånd /78 som föruts'ätts kunna göras gentemot och som kommeratt innebära möjlighet för långtidsplanering av insatser till ett sammanlagtvärde av 150 milj. kr. Det svenska biståndet till behandlas i tre motioner. I motionen 246 hemställs att biståndet till för nästabudgetår fastställs till 35 milj. kr. och därefter upphör såvida särskilda skälicke föranleder en omprövning. I motionen 671 föreslås att beslutar höjabiståndet till till 80 milj. kr. I motionen 1057 föreslås alt beslutar attbiståndet till för /78 skall utgöra 70 milj. kr. I budgetpropositionen föreslås för /78 enlandram för om 35 milj. kr., och därutöver avsätts 5 milj. kr. för detplanerade bredare samarbetet med . För de båda därefter följande budgetårenföreslås en planeringsram om sammanlagt 60 milj. kr. Medelsramen för biståndettill under innevarande år är 40 milj. kr. i enlighet med beslutvåren . Av propositionen framgår att ekonomi, som i börjanav uppvisade betydande framsteg på flera områden, på senare tidpåtagligt försämrats. Liksom flertalet andra har hårt drabbats avden internationella ekonomiska krisen, importpriserna har ökat,jordbruksproduktionen har minskat på grund av torka och priserna på socker,viktigaste exportvara, har sjunkit kraftigt påvärldsmarknaden. I sitt beslut (UU 1975/76: 14, rskr 349) uttaladeriksdagen även att en successiv avveckling av biståndet till bör ske samtidigtmed att innebörden av ett bredare kulturellt och handelspolitiskt samarbeteklargörs. Enligt vad som framgår av propositionen hoppas regeringen i nästa årsbudgetproposition kunna lägga fram resultaten av de diskussioner som förutsesäga rum med den kubanska regeringen om utformningen av ett framtida bredaresamarbete mellan och . Utskottet ansluter sig till regeringens förslagbeträffande biståndsramar för under de kommande tre budgetåren ochavstyrker motionerna 246 och 671 samt motionen 1057, såvitt nu är i fråga. I budgetpropositionen beräknas förbistånd till under nästa budgetår en medelsram av 70 milj. kr., dvs.lika stort belopp som under UU1976/77:17 4/ Med anledning av att utvecklingen iEtiopien försvårat genomförandet av biståndsprogrammenoch medfört personalförflyttningar har utskottet erhållit särskild redogörelseför de dispositioner som vidtagits i fråga om verksamheten i detta land.Utskottet har därvid erfarit att en betydande flexibilitet eftersträvas ochkan tillämpas vid verkställigheten av olika projekt. Anslag som temporärt intekan tas i anspråk reserveras för landets räkning för framtida utnyttjande. I motionen 1057 föreslås attriksdagen beslutar att biståndet till för /78 skallutgöra 25 milj. kr. I propositionen har för nästa budgetår föreslagits 20milj. kr., vilket innebär en fördubbling av det reguljära utvecklingsbiståndsom fastställts som årsram för /77. I likhet med SIDA föreslårregeringen att utvecklingssamarbetet med , som inletts först underinnevarande budgetår, får en mer långsiktig karaktär. Utöver de medel somavsatts för utvecklingssamarbete under /77 har katastrofhjälptill ett värde av ca 6 milj. kr. lämnats från svensk sida. Katastrofhjälpen till har samband bl. a. med densvåra försörjningssituation som blivit följden av ihållande torka. Sågott som hela skörd blev förstörd, och även under normala förhållandenräcker livsmedelsproduktionen på ögruppen bara till en del av befolkningensårsbehov. Det framhålls i propositionen att, utöver de medel somberäknats för utvecklingssamarbete, extra katastrofhjälp kan bli aktuell ävenunder nästa budgetår, om de svåra försörjningsproblemen inte hävs. Mot denna bakgrund tillstyrks propositionens förslag ombistånd till och avstyrks ifrågavarande yrkande i motionen 1057. I motionen 1057 föreslås att riksdagenbeslutar att regeringens fullmakt att göra långsiktiga biståndsutfästelsertill skall begränsas till högst 200 milj. kr. för kommande treårsperiod. Biståndet till uppgår under innevarande budgetärtill 70 milj. kr. och föreslås i propositionen öka till 80 milj. kr. Av de regler som gäller beträffande långtidsutfästelsergentemot bl. a. programländer följer att regeringen vid bifall till detaktuella förslaget om årsram för får rätt att gentemot landet i fråga utlovabistånd av samma omfattning, dvs. kr., också under vart och ett avbudgetåren 1978/79 och 1979/80, alltså sammanlagt 240 milj. kr. undertreårsperioden i fråga. Som skäl för den begränsning av den långsiktigabiståndsutfästelsen som föreslås i motionen 1057 hänvisar motionärerna till vadSIDA UU1976/77:17 48 anfört om utvecklingen i i sin senasteanslagsframställning. Den bild som där tecknas har vissa mörka inslag, men ävende positiva sidorna av den förda utvecklingspolitiken framhålls, exempelvissatsningen på landsbygdsutveckling. Huvuddelen av det svenska biståndet tillKenya är, som även SIDA konstaterar, inriktad på just detta område. Vissa avbiståndsinsatserna, såsom programmet för bekämpning av boskapssjukdomar ochdelar av vattenförsörjnings- och hälsovårdsprogrammen, riktar sig särskilttill grupper och områden som tillhör de fattigaste. Då utvecklingsansträngningar rymmer en rad insatsertill förmån för de fattigare på landsbygden och det svenska biståndet inriktasfrämst på sådan verksamhet, framstår det som skäligt att, som också SIDAföreslår, räkna med fortsatt bistånd i den omfattning som följer avpropositionens förslag. Utskottetavstyrker därför ifrågavarande yrkande i motionen 1057. I motionen 1057 föreslås attriksdagen fattar beslut om att det svenska biståndet till /78 skall utgöra 125 milj. kr., dvs. 25 milj. kr. mer änregeringen och 35 milj. kr. mer än SIDA föreslagit för samma ändamål. I förhållande till innevarande budgetår innebärregeringens förslag om 100 milj. kr. en höjning av landramen för med30 milj. kr. Utöver de 70 milj. kr. som sålunda anvisatsför innevarande budgetår har regeringen med hänsyn till denkritiska flyktingsituationen i landet och till den extra börda för Mozambiquesom gränsstängningen mot inneburit beslutat anvisa ytterligare 20milj. i form av katastrofhjälp. Beloppet har beräknats bekosta leveransenav vete och fiskkonserver samt ett kontantstöd tillflyktingverksamheten i landet om 5 milj. kr. genomlever ett kritiskt skede isin utveckling. Detta har samband med det avbräck som både tillämpningen avFN-sanktionerna mot inneburit och den brådstörtade utvandringen avportugiser, av vilka många tidigare innehade ledande ställningar inomförvaltning och näringsliv. Landets läge i södra gör att det kan kommaalt uts'ättas för nya påfrestningar, vilka ytterligare försvårar deuppbyggnads- och strukturförändringsproblem som det står inför. Utskottet utgår ifrån att regeringen, om behov däravbedöms föreligga, också under nästa budgetår kan lämna extra bistånd av katastrofmedelutöver den landram för utvecklingsbistånd som beräknas. Utskottet tillstyrker propositionens föreslag beträffandebiståndet till under kommande budgetår och avstyrker ifrågavarandeyrkande i motionen 1057. UU1976/77:17 49 I motionen 1057 föreslås attriksdagen beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförs omutfästelser till efter nästa budgetår. I motionen sägs att riksdageninte nu har anledning göra några långsiktiga utfästelser när det gällerPakistan. För delta talar dessutom att biståndspolitiska utredningen kommer attbehandla samarbetet med olika länder, heter det i motionen. I propositionen föreslås liksom i SIDA:sanslagsframställning att utvecklingsbiståndet till ökas från 20 milj.kr. under innevarande budgetår till 30 milj. kr. under /78. Detframhålls i propositionen att liksom övriga länder i harstort behov av internationellt bistånd och att har lång erfarenhet avutvecklingssamarbete med detta land. Mot denna bakgrund finner regeringen detmotiverat att redan nu ange finansiella ramar som ger utrymme för en visssuccessiv ökning av samarbetet och föreslår alt stigande planeringsramar om 40resp. 50 milj. kr. fastställs för budgetåren 1978/79 och 1979/80. Det svenska biståndet till har sedaninbördeskriget och landets delning legat på en relativt låg nivå ochinte varit föremål för någon långsiktig planering. Utskottet framhöll redanför (UU 1974: 3) att förutsättningar förelåg för en utbyggnad avutvecklingssamarbetet med , mot bakgrund av tidigareerfarenheter av insatser i och den beredskap som SIDA upprätthöll ifråga om planeringen av fortsatta insatser där. I sin anslagsframställninghösten 1974 förordade SIDA en utbyggnad av biståndet till till en nivåsom bättre motsvarade landets storlek och behov. I den senasteanslagsframställningen fann SIDA-styrelsen alt landets utvecklingoch biståndsbehov borde föranleda en välvillig svensk inställning till biståndtill . ingår i den grupp av länder som drabbats hårdastav de senaste årens ekonomiska kris, de s. k. MSA-länderna enligt FN:s terminologi.Dess bruttonationalprodukt per capita har beräknats till . Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringensförslag om biståndet till . Ifrågavarandeyrkande i motionen 1057 avstyrks. I motionen 1057 föreslås attriksdagen beslutar att biståndet till för /78 skallutgöra 50 milj. kr. I propositionen har för bistånd till beräknatssamma belopp som under innevarande budgetår, dvs. 40 milj. kr. Härav åtgårhögst 30 milj. kr. som årstillskott till en EFTA-fond för stöd till industriellutveckling i varom beslöt , medan återstoden UU1976/77:17 50 är avsedd att användas till bistånd inom bostads- ochutbildningssektorerna. SIDA föreslog i sin anslagsframställning, under hänvisningtill behovet att bistå de många portugiser som repatrierats från de forna koloniernai , en ökning av årsramen för till 50 milj. kr., dvs. sammabelopp som föreslås i motionen 1057. I propositionen framhålls att omytterligare insatser för flyktingar från de förutvarande portugisiskakolonierna blir aktuella bör dessa bekostas med medel ur katastrofreserven. Mot denna bakgrund tillstyrks propositionens förslagbeträffande bistånd till och avstyrks ifrågavarande yrkande imotionen 1057. I motionen 1052 föreslås attriksdagen beslutar göra till nytt programland för svensktu-landsbistånd. Som framgår av budgetpropositionen har under ettantal år mottagit svenskt bistånd av katastrofmedel i avsevärd omfattning. Bakgrundenhärtill har varit den svåra torka som landet drabbades av under åren 19731975och som föranlett ett omfattande rehabiliteringsprogram för den nomadiserandebefolkning i landets nordvästra del, som hårdast utsatts för torkkatastrofensföljder, i syfte att ge dessa människor nya utkomstmöjligheter inom jordbrukoch fiske. Regeringen föreslår nu en medelsram på 15 milj. kr, förutvecklingssamarbete med under nästa budgetår. Förslaget innebärsålunda en övergång från katastrofhjälp till utvecklingssamarbete inom en påförhand bestämd landram. Däremot ingår inte bland de länder gentemotvilka långsiktiga svenska biståndsåtaganden föreslagits. har vid tidigare tillfällen uttalat att valet avnya programländer för svenskt utvecklingsbistånd bör föregås av noggranna analyser,som klarlägger förutsättningarna för svenskt bistånd i större omfattning, ochatt sådana analyser i praktiken endast kan genomföras av biståndsmyndigheterna.Riksdagen bör sålunda inte ensidigt fatta beslut i en sådan fråga utan att deningående prövats av SIDA och regeringen. Utskottet vill vidare erinra om attdet ingår i biståndspolitiska utredningens uppdrag att pröva principerna förden framtida avgränsningen av den krets av länder som mottar etl mera betydandebilateralt svenskt bistånd. Utskottetavstyrker därför det nu aktuella yrkandet i motionen 1052. I motionen 1057 föreslås attriksdagen beslutar att biståndet till för /78 skallutgöra 300 milj. kr. I propositionen föreslås en landram för om 270milj. kr., vilket innebär en höjning med 20 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetår. Det belopp som föreslås i motionen 1057 är detsamma som UU1976/77:17 51 SIDA föreslagit i sin anslagsframställning för nästabudgetår. Därvid är dock att märka att SIDA vid sin beräkning i likhet medföregående år utgått från en större höjning än regeringen av de samladeanslagen för utvecklingsbistånd. Regeringens förslag om en landram för under nästabudgetår av 270 milj. kr. innebär att biståndet till når en nivå somblivit fyrdubblad . Landet är näst den största mottagaren avsvenskt bistånd. Utskottet tillstyrker propositionens förslag beträffandebiståndet till under kommande budgetår och avstyrker ifrågavarande yrkandei motionen 1057. I motionen 1057 föreslås attriksdagen beslutar att biståndet till för /78 skallutgöra 360 milj. kr. I propositionen föreslås en medelsram om 350 milj. kr.,vilket innebär en höjning med 25 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgetår. I likhet med motionärerna hade SIDA i sin anslagsframställning föreslagiten landram om 360 milj. kr., men SIDA hade därvid liksom föregående år utgåttfrån en större totalram än regeringen för de samlade anslagen förutvecklingsbistånd. Genom regeringens förslag bibehåller ställningensom det land som får långt mer svenskt bistånd än något annat mottagarland.Förhållandet är motiverat av landets fattigdom och de mycket stora återuppbyggnadsbehovenefter kriget. Kostnadsökningarna för skogsinduslriprojeklet i Bai Bånghar varit betydande. Den svenska andelen av projektkostnaderna har under hösten1976 beräknats till 1 055 milj. kr., dvs. 285 milj. kr. mer än när avtaletingicks . Enligt vad utskottet erfarit kan ytterligarekostnadsökningar inte uteslutas, bl. a. med tanke på projektets långagenomförandetid och inflationens verkningar på priserna för utrustning m. m.Också för de båda sjukhusprojektens del räknar man med vissa fördyringar iförhållande till de förut beräknade kostnaderna.