bet · G001KU36 · 1976-12-31 00:00:00 — fru och fröken i officiella språk slopas och i ställetförnamnet i kombination med efternamnet används. En motion med motsvarandesyfte behandlades vid 1975/och överlämnades till utredningen omriksdagens arbetsformer. Som utskottet då framhöll har utvecklingen i samhälletklart gått i riktning mot en minskad användning av titlarav olika slag. Iriksdagens officiella språk har i modern tid civila yrkestitlar i princip inteförekomiTiit, utan den genomgående officiella tituleringen har varit herr, fruoch fröken. anförde bör frågan om slopande av titlar i riksdagensofficiella språk prövas av utredningen om arbetsformer. Utskottetföreslår, att motionerna anses besvarade med vad utskottet anfört. Med hänvisning till vad som ovan anförtsbeträffande de olika frågorna hemställer utskottet KU 1976/77:36 11 1. beträffande utseende av observatörer iEuropaparlamentet avslår motionen 1976/77:135, 2. beträffande ställning i denutrikespolitiska beslutsprocessen avslår motionen 1976/77:580, 3. beträffande revision avstatsförvaltningen avslår motionen 1976/77:570, 4. beträffande offentliga utskottssammanträden avslårmotionen 1976/77:579, 5. beträffande överförande av beslutsfunktionen ivissa fall från kammaren till utskotten avslår motionen 1976/77:1004, 6. beträffande sammansättningen av utskottavslår motionen 1976/77:591, 7. beträffande öppnande avslår motionen1976/ 77:577, 8. beträffande slopande av titlar i riksdagensofficiella språk förklarar motionerna 1976/77:567 och 1976/77:573 besvarade medvad utskottet anfört. Närvarande:herrar (), i (s), i (m). ().Fiskesjö (c), i (s), (), i (s),Schött (m). Kindbom (c), (), (), (), herrarTarschys (fp) och Wictorsson (s). avherr Tarschys (fp) som beträffande punkten 5 överförande av beslutsfunktionenI vissa fall från kammaren till utskotten anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s, 9som börjar med orden "Utskottet vill erinra" och slutar med orden"avstyrker följaktligen motionen," bort ha följande lydelse: arbetsformer är otillfredsställande. Delånga kammardebatterna inför en halviom plenisal tar upp tid som skulle kunnaanvändas bättre i utskotten, både för ett mer inträngande granskningsarbete ochför öppna debatter inför massmedier och allmänhet. Vid sådana debatter borderiksdagsledamöter som inte tillhör resp, utskott kunna adjungeras med yttrande-och förslagsrätt men inte rösträtt. Om riksdagsdebatterna i stor KU 1976/77:36 12 utsträckningkunde flyttas till utskotten skulle bli ett mer effektivt forum förutbyte av erfarenheter och kunskaper, opinionsbildning och kontroll av regeringoch förvaltning. Enreform i denna riktning kräver givetvis noggranna överväganden. Den börlämpligen förberedas av en offentlig utredning. dels att utskottet under punkten 5 bort hemställaatt 5, beträffande överförande av beslutsfunktionen ivissa fall från kammaren utskotten bifaller motionen 1976/77:1004, 1, avherrar i (m) och Schött (m) som beträffande punkten 7 öppnande anfört: Det tillämpade ceremonielet vidriksmötets öppnande har inte det tidigare riksdagsöppnandets värdighet. Sålundasaknas allt det som av hävd hör till en så viktig händelse i statsverksamhetensom öppnande. strävar efter att komma i kontakt med medborgarnaoch skapa intresse för sitt arbete. Det är då inte utan betydelse att självainledningen av flr en sådan utformning att den väcker allmänhetensintresse. Enligt vår mening vore det önskvärt om talmannen ville överväga att ihuvudsak återgå till tidigare ceremoniel vid öppnande och förläggahuvuddelen av ceremonierna till rikssalen. 2. avfru () som beträffande punkten 8 slopande av titlar i officiella språk anfört: Enligt min mening kräver frågan om slopandet avtitlar i officiella språk inte någon speciell utredning. Jag anseratt den nuvarande ordningen är förlegad. bör kunna tainitiativ till slopande av titlarna. Vad gäller talman kan lämpligennuvarande titulering behållas. KU 1976/77:36 13 medanledning av motion om utseende av observatörer i Genom beslut harkonstitutionsutskottet hemställt om utrikesutskottets yttrande över motionen1976/77:135 av m. fl. (m) om utseende av observatörer iEuropaparlamentet. Imotionen hemställs att hos regeringen anhåller om tillsättande av enobservatörsgrupp, i vilken parlamentariker ingår, för att följa direktvalentill Europapariamentet, inte minst med avseende på kvinnorepresentationen. Motionärernaerinrar om att beslut fattats inom europeiska gemenskapen rörande direkta ochsamtidiga val till . De hänvisar till attdirektvalen och det nya ger upphov till många obesvaradefrågor, både sådana som enbart berör valen 1978 och sådana som mer tar sikte påframtiden. De framhåller även att man på ansvarigt EG-håll talat omnödvändigheten att informera kvinnorna om Europaarbetet, så att många kvinnordeltar i valet både som väljare och som kandidater. Sedan överenskommelse träffats i det europeiska rådet- vilket består av de nio stats- och regeringschefer och alltsåicke är att förväxla med Europarådet-undertecknades enkonvention om införande av direktval till , dvs. de europeiskagemenskapernas parlamentarikerförsamling. Genom beslutet utökas antaletplatser i pariamentet från 198 till 410, Fördelningen av platserna ansluter sigtill ländernas relativa storiek, med någon underrepresentation för de störreländerna och motsvarande överrepresentation för de mindre. Sålundafår 24 platser (mot 14 i den nuvarande församlingen), Nederiänderna 25(14), 6 (6), 16 (10), Iriand 15 (10) samt , ,och vardera 81 (36) platser. Enligt överenskommelsenförutses ingen ändring i kompetens. Det kommer således äveni fortsättningen att ha rent rådgivande status. Ledamöterna väljs för en tidav och kan inneha dubbla mandat, dvs. vara ledamöter iEuropaparlamentet och i sitt eget nationella parlament. KU 1976/77:36 14 De första valen enligt det nya systemet skallenligt konventionen äga rum i de olika medlemsländerna, under envecka eller . Varje land utarbetar egna valregler för deltaförsta val. Det nyvalda pariamentet får sedan i uppgift all utarbeta ettgemensamt valsystem. Konventionenunderställs nu de nationella parlamenten för ralificering. I flertalet länderbetraktas godkännandet som en formsak. I och kan dock problemicke uteslutas. Sverigeär icke medlem av de europeiska gemenskaperna (EG). Däremot är medlemav alltsedan detta bildades . väljer åriigen svenskaledamöter och suppleanter i pariamen-tariska (rådgivande)församling. Utrikesutskottetinstämmer i motionärernas bedömning att reformeringen av Europapariamentetreser ett antal frågor som är av intresse även ursvensk synpunkt. Vissa avdessa frågor rör förhållandena i samband med det första valet medan flertaletär av mer långsiktig natur och kräver kontinuerlig bevakning . utgår från alt den svenska utrikesförvaltningen genomambassaderna i vederbörande länder och delegationen i bevakarhändelseutvecklingen och rapporterar därom. Utskottet räknar med attutrikesdepartementet i lämplig form sammanställer information.Riksdagspartierna har även själva möjlighet alt inom ramen för sitt egetinternationella samarbete följa den politiska debatten i detta sammanhang och isamband därmed ta del av erfarenheter och informationer som de bedömer avsärskilt intresse. Däremotfinner utrikesutskottet det icke behövligt eller lämpligt alt en särskildobservalörsgrupp med parlamentariskt inslag tillsätts för ändamålet. Motionen 1976/77:135avstyrks därför för utrikesutskottets del, Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrHernelius (m), (), herr förste vice talmannen (),(), i (c), herrar (), (),fruar Jonäng (c), (), herrar i (s), (), fruSigurdsen (s), herrar Wirmark (fp), i (s) ochSilfversirand (s). KU 1976/77:36 15 1976/77: 1y medanledning av motion om ställning inom utrikespolitiken Genom beslut harkonstitutionsutskottet hemställt om utrikesutskottets yttrande över motionen1976/77:580 av () om ställning i denutrikespolitiska beslutsprocessen, I motionen i fråga hemställs alt beslutarutreda sina arbetsformer i fråga om utrikesfrågor, med syfte alt nå ett lägedär de väsentliga frågorna prövas av innan regeringen deltar iinternationella förhandlingar. resonemang som föregår angivna yrkande framhåller motionären bl, a, attsträvan bör vara att skall få behandla förhandlingsfrågorna innanreella beslut fattas. skall dra upp riktlinjer och ange de mål somsvenska förhandlare bör ha inför FN-konferenser, andra konferenser ochviktigare bilaterala överläggningar. På regeringen bör därefter ankomma att sålångt det är möjligt fullfölja och i detalj administrera den av riksdagenbeslutade utrikespolitiken, heter det i motionen. De återgivna preciseringarna av yrkandet iförevarande motion 580 gör det klart att del spörsmål som reses av motionäreningalunda är begränsat till egna arbetsformer utan alt det rör sigom en fråga av långt större räckvidd och av allmänt förfatiningspolitisk natur.Motionen synes sålunda ytterst syfta till att föra över styrningen avutrikespolitiken från regeringsmaklen till . Därmed satisenkonstitutionell huvudprincip i fråga. Utskottetvill erinra om all vår nuvarande grundlagsordning är av ungt datum och att denförfaltningsrätlsliga regleringen av förhållande till omvärldensåledes relativt prövats och fastställts av . Kännetecknandebåde för de tidigare och för de nuvarande grundlagarna är att utrikesärendenashandläggning betraktas som en riksstyrelsefunktion bland andra och att ansvaretför utrikespolitikens bedrivande därmed i första hand skall åvila regeringen, 1samband med tillkomsten av nuvarande regeringsform och riksdagsordningkonstaterade emellertid såväl grundlagberedningen (SOU 1972:15) som regeringen(prop, 1973:90) all utrikespolitikens betydelse för rikets sä- KU 1976/77:36 16 kerhelmotiverar att försäkrar sig om en vidsträckt insyn däri och ettstarkt inflytande däröver. Sålångt stämmer motionsyrkandet överens med de uttalanden som gjordes i angivnasammanhang. Yrkandet i fråga synes dock gå vida längre i sin syftning och viljatilldela regeringen en utpräglat bunden roll vad gäller utrikespolitikensutövande. Utskottet betvivlar alt en så stark styrning från sida somsynes föresväva motionären skulle vara ändamålsenlig eller ens praktiskthanieriig. Förriksdagens insyn i och inflytande över utrikespolitiken har framvuxit fleraformer, dels sådana som uttryckligen föreskrivs i grundlagarna, delsinformations- och samrådsformer som utbildats i praxis. Det är givet att såvälutrikesnämnden som utrikesutskottet därvidlag har fått centrala funktioner.Båda tillsätts av . Iregeringsformen tilldelas utrikesnämnden en huvudroll som organ för fortlöpandeoch förtrolig information från regeringen till ett urval av riksdagensledamöter, vilka fungerar som representanter för sina respektive partigrupper.Utrikesnämnden är också ett forum för förtroligt samråd mellan regeringen ochriksdagen i alla utrikesfrågor av större vikt och betydelse för vårt land. Tillde frågor som regelmässigt upptas till dryftande i utrikesnämnden hörgrundläggande instruktioner inför viktigare förhandlingar med andra statereller internationella konferenser. Det ligger i sakens natur att sådanainstruktioner behöver kringgärdas med viss sekretess och att i varje fall delardärav inte utan skada för svenska intressen kan ges offentlighet i förväg. Förriksdagens beredning av utrikes ärenden, vilka väcks antingen propositions-eller motionsvägen, är utrikesutskottet huvudansvarigt enligt riksdagsordningen.Del äger i likhet med andra utskott initiativrätt inom sitt kompetensområde.Redan i den gamla författningen hade utrikesutskottet som enda utskottmöjlighet att inhämta upplysningar direkt från vederbörande statsråd, enmöjlighet som står öppen för alla utskott. Möjlighet finns även förutskottet att på annat sätt erhålla informationer i utrikes frågor, oavsett omfrågorna har eller inte har direkt samband med proposition eller motion som förtillfället behandlas i utskottet. Utövervad som uttryckligen stadgats härom i regeringsformen eller riksdagsordningenförekommer en rad andra former för utrikespolitisk information till riksdagenliksom tillfällen för och dess ledamöter att i olika utrikespolitiskafrågor ge sin mening till känna för regeringen. Likaså förekommer en rad olikaberednings- och samrådsformer varigenom riksdagsledamöter och de politiskameningsriktningar de företräder kan få insyn i och utöva påverkan påregeringspolitikens utformning på utrikesområdet. Tilldessa informella samrådsformer hör de s, k, partiledaröverläggningarna, somofta ägnas åt brådskande utrikespolitiska ärenden. Information om viktiga föreståendeeller pågående internationella kon- KU 1976/77:36 17 ferensereller förhandlingar och om det svenska agerandet vid dessa lämnas - förutomtill utrikesnämnden och utrikesutskottet - av regeringen på flera olika vägar,bl, a, genom regeringsförklaringar och särskilda utrikesdeklarationer, andrastatsrådsuttalanden, pressmeddelanden, skriftserier och tillfälligapublikationer, ofta även genom budget- och andra propositioner, samt genominterpellations- och frågesvar i . Resultaten av flera störreFN-konferenser har redovisats i form av s, k, blåböcker, påsamma sätt som åriigen skett beträffande FN:s ordinarie generalförsamlingsmötenalltsedan anslutning till FN, Ivissa fall harpublikationerbörjat utges också före viktigare internationellakonferenser. Exempelvis delgavs ledamöter en fyllig redogörelsei skriftlig form och på annat sätt om den då förestående men alltjämtoavslutade och av motionären särskilt omnämnda tredje havs-rättskonferensen.Inför FN:s livsmedelskonferens spreds i stor upplaga eninformationsbroschyr om de huvudfrågor som där skulle behandlas. Flera liknandeexempel skulle kunna anföras. Införflera av de viktigare internationella konferenser som hållits under senare århar regeringen utsett särskilda förberedelsekommittéer, i vilka ävenföreträdare för olika riksdagspartier ingått. Detta har bl, a. skett inför , , FN:s generalförsamlingssjunde extra möte och den s. k. om boende- ochbebyggelsemiljö . Så har även varit fallet inför ,som äger rum under andra hälften av mars månad . De fyra största riksdagspartiernahar i nämnda fall även inbjudits nominera företrädare att ingå i de svenskaregeringsdelegationerna vid konferenserna i fråga. Detta skedde även vid FN:ssjätte extra generalförsamlingsmöte , vid livsmedelskonferensen samma åroch vid det internationella kvinnoårets världskonferens . Ifråga om vissa av FN:s större fackorgan eller särskilda FN-aktiviteter finnsstående svenska förbindelse- eller beredningskommittéer i vilka ofta ingårriksdagsledamöter. 1 den rådgivande nedrustningsdelegationen ingår femföreträdare för de fyra största riksdagspartierna, vilka också har tillfälleatt på platsen följa förhandlingsarbetet i FN:s nedrustningskommittéi , 1de svenska delegationerna till FN:s ordinarie generalförsamlingsmöten harpraktiskt tagel genomgående ingått ett flertal representanter för de fyraStörsta riksdagspartierna. Förarbetet inom och tillsätter självpariameniariska delegationer. Somframgått av det föregående, synes regeringen förhållandevisväl ha tillgodosett naturliga önskemål om insyn i och möjlighetertill påverkan av den utrikespolitiska beslutsprocessen, icke minst vadbeträffar den typ av större internationella konferenser som motionären medsitt yrkande i första hand åsyftar. Utskottet utgår från att så sker även ifortsättningen. KU 1976/77:36 18 Det bör i detta sammanhang även nämnas attriksdagen vid sin behandling av budgetpropositionens tredje huvudtitel ägerbeslutanderätt i frågor som berör väsentliga delar av utrikespolitiken. Dettagäller inte minst beträffande den del som rör inriktningen av det svenskautvecklingssamarbetet. Såväl det direkta biståndet - val av mottagarländer,länderramar osv. - som biståndet genom olika FN-organ blir föremål föringående granskning av . Vadbeträffar den allmänna informationsverksamheten i utrikespolitiska frågor ochdet mellanfolkliga samarbetet från och statsunderstöddaorgan till , pressen och allmänheten har flera gångeruttalat sig, vilket lett till ökade satsningar på detta område. Utskottetvill med hänvisning till det anförda för sin del avstyrka motionen 1976/77:580. Näiyarandevid ärendets slutbehandling: (), (), herrförste vice talmannen (), (), iKristianstad (c), herrar (), (), fruar Jonäng (c), (),herrar i (s), (), (), herrar Wirmark(fp), i (s) och Silfverstrand (s).