bet · G001AU21 · 1976-12-31 00:00:00 — För alt täcka rekryteringsbehovet beräknas i motionen300 att det genom arbetsmarknadsutbildningen skulle behöva tillkomma ca 2 000förare . För att möta de resurskrav som en så kraftigt ökad utbildningkommer att ställa bör, yrkas del vidare i samma motion, militära reservfordonoch träningsbanor i ökad omfattning ställas till förfogande för utbildningen. Enligtvad utskottet inhämtat finns f. n. inom arbetsmarknadsutbildningen kapacitetför utbildning av 770 förare . Med anledning av en av . och gjord framställning till AMS och SÖ har åtgärdervidtagits för att under loppet av innevarande år bygga ututbildningskapaciteten med ytterligare 550 platser. Utskottet delarmotionärernas uppfattning alt det här gäller att tillgodose ett angeläget utbildningsbehovoch utgår från att de berörda myndigheterna noga prövar möjligheterna tillfortsatt utbyggnad av denna utbildning i avvaktan på ett eventuellt framtidaöverförande av förarutbildningen till gymnasieskolan. Utskottet räknar ocksåmed att del skall visa sig möjligt att med de militära myndigheterna träffaöverenskommelser om utnyttjande av utbildningsfordon m. m. i den utsträckningså visar sig vara ändamålsenligt. Pågrund av det ovan anförda synes det inte påkallat med någon åtgärdmed anledning av motionerna 300 och 1276. Sedanår 1965 bedrivs försöksverksamhet med barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningen.Verksamheten, som har begränsad omfattning, innebär att barntillsyn åldeltagare i utbildningen förmedlas och helt bekostas av arbetsmarknadsverket.En förutsättning för att barntillsyn skall ordnas på detta sätt är attförälderns utbildning måste förläggas till annan kommun än hemkommunen. Isin framställning om anslag för nästa budgetår har AMS föreslagit att barntillsynskall få anordnas genom verkels försorg även om utbildningen sker inom denegna kommunen men utom hemorten. Styrelsens förslag avser vissa stora kommuneri . AMSförslag avstyrks i budgetpropositionen med hänvisning till att det enligt lagenom barnomsorg är kommunernas skyldighet att ordna barntillsynen för sinainvånare. FruHörnlund m. fl. (s) yrkar i molionen 225 att föräldrar som för atl genomgåarbetsmarknadsutbildning måste tillfälligt bo i utbildningsort inom den egnakommunen skall erhålla samma förmåner beträffande barnomsorg som föräldrar somgenomgår sådan utbildning utanför den egna kommunen. Till grund för yrkandetanförs dels att det är av AU1976/77: 21 35 stor betydelse att så långt det är möjligt undanröjahinder för föräldrar att genomgå arbetsmarknadsutbildning, dels att det ärnödvändigt att salsa på fortsatt barnomsorg i samband med sådan utbildning tilldess kommunernas barnomsorg har byggts ut i tillräcklig omfattning. Utskottet noterar att yrkandet i motionen 225 i detväsentliga överensstämmer med det förslag av AMS som avstyrkts ibudgetpropositionen. Utskottet finner inte skäl att frångå den i propositionengjorda bedömningen och avstyrker i enlighet härmed motionsyrkandet. För att ge arbetslösa ungdomar möjlighet tillgrundläggande yrkesutbildning har inom arbetsmarknadsutbildningens ramanordnats ett antal riksyrkesskolor. Skolorna var ursprungligen avsedda förungdomar som av olika skäl inte kunde få sådan utbildning i hemkommunen. Det finns f. n. fem riksyrkesskolor, belägna i iKalmar län, i , i Gävleborgslän. i och i . Påuppdrag av den förutvarande regeringen har AMS och SÖ gjort en gemensambedömning av del framtida behovet av utbildning i den form som bedrivs viddessa skolor. I samband härmed har AMS anmält att styrelsen avser atlsuccessivt avveckla skolan i . I budgetpropositionen konstaterardepartementschefen att riksyrkesskolorna i nuvarande form utgör ett alternativtill gymnasieskolan för vissa ungdomar. Han finner det därför naturligt attfrågan om riksyrkesskolornas framtid prövas i samband med att den framtidagymnasieutbildningen behandlas och anmäler att utredningen om den gymnasialautbildningen kommer att få i uppdrag att studera om skolorna behövs iframtiden. Med anledning av departementschefens uttalanden begär herrStridsman m. fl. (c, m, fp) i motionen 1167 alt det uppdras åt utredningen omden gymnasiala utbildningen att i sitt arbete även beakta riksyrkesskolornasregionalpolitiska betydelse. Yrkandet belyses av motionärerna med den betydelsefrån sysselsättningssynpunkt som skolan i har för kommun. Enligt utskottets uppfattning bör aspekter av det slagmotionärerna tar upp uppmärksammas vid behandlingen av skolornas framtid.Utskottet förordar därför alt motionen överlämnas lill utredningen om dengymnasiala utbildningen. Regeringen bör underrättas härom. Som ovan nämnts har AMS anmält sin avsikt att företa ensuccessiv avveckling av riksyrkesskolan i . (s) begär i motionen 411 atl skolan skall behållas tills vidare i avvaktan påden prövning av riksyrkesskolornas framtid som skall ske inom gymnasieutredningen.Som skäl härför anförs atl en nedläggning av skolan skulle betyda en förlust avarbetstillfällen för kommun, som haft ett besvärligtarbetsmarknadsläge. Elevrekryteringen till riksyrkesskolorna har successivtminskat under 1970-ialet. Vid skolan i varierade elevantalet under AU 1976/77: 21 36 1970-taletsförsta år mellan 35 och 60. Är 1975 sjönk antalet till 14 och vid början till 11. Vid höstterminens slut var endast sju elever kvar iutbildning. Utskottet kan mot angivna bakgrund inte ställa sig bakommotionsyrkandet utan avstyrker detsamma. HerrSöderström (m) begär i motionen 412 en förutsättningslös utredning omlokalbehovet för i genom en av regeringen särskilttillsatt arbetsgrupp. Bakgrunden till yrkandet är att nybyggnad för centrethar aktualiserats. Nuvarande lokaler är enligt motionären i gott skick tackvare ansenliga investeringar. Utrymning av dessa lokaler skulle betyda attinvesteringarna är bortkastade, och alternativa lösningar bör därfördiskuteras innan centrets lokalfrågor får en slutlig lösning. AMU-centreti är alltifrån starten inrymd i en förutvarande fabriksbyggnad. Pågrund av tillväxten av antalet elever hyrs numera även andra lokaler ikommunen. Den planerade nybyggnaden är avsedd att ge en samlad lösning avlokalfrågan och skapa en god arbetsmiljö åt elever och personal. Alternativettill nybyggnad är en ingripande om- och tillbyggnad av den nämndafabrikslokalen. Detankommer på SÖ att genom förhyrning anskaffa de lokaler som behövs förAMU-centra och andra särskilda kurser. Arbetsmarknadsutbildningens expansionhar medfört behov av omfattande lokalanskaffningar över hela landet. Utskottetutgår från att SÖ med ledning av gjorda erfarenheter kommer att välja enlokallösning för i som är ändamålsenlig och på siktekonomiskt fördelaktig. Mot angivna bakgrund finner utskottet det inte påkallatatt förevarande lokalfråga skall underkastas särskild prövning i den ordningsom begärs i motionen, vilken för den skull avstyrks. Ibudgetpropositionen föreslås att medel från förevarande anslag skall kunna användasför visst stöd till elevfacklig verksamhet på AMU-centra. Utskottet biträderförslaget och har heller ingen erinran mot redovisningen för vissaprovisoriska åtgärder som vidtagits för att anpassa anställningsförhållandenaför lärare inom arbetsmarknadsutbildningen till lagen om anställningsskydd. Utskottettar härefter upp frågor om utbildningsbidrag och andra förmåner lill deltagarei arbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidragetutgjorde vid utgången av år . per dag till arbetslöshetsförsäkradeoch . per dag till icke försäkrade. För ungdomar varbidragsbeloppet . per dag eller i vissa fall detsamma som för personer somfyllt . De angivna beloppen utgår . Vänsterpartietkommunisterna yrkar i motionen 1281 på ett enhetligt utbildningsbidrag om 160kr. per dag, innebärande att man slopar uppdelningen av bidragsberättigadedels i arbetslöshetsförsäkrade och icke AU 1976/77: 21 37 försäkrade,dels efter ålder. De nya reglerna avses gälla från . Regeringen har den 27januari beslutat att med verkan från höjautbildningsbidraget till . per dag för arbetslöshetsförsäkrade och till130 kr. per dag för icke försäkrade. Utbildningsbidraget lill ungdomar under20 år har från samma tidpunkt höjts lill . per dag på grund av den ihöstas av beslutade höjningen av det kontanta arbetsmarknadsstödet. Medhänvisning till regeringens beslut och då utskottet inte finner skäl att frångåden gällande bidragsdifferentieringen avstyrkerutskottet motionen 1281. Avde försäkringar för arbetstagare som tillkommit genom avtal mellanarbetsmarknadens parter åtnjuter deltagare i arbetsmarknadsutbildninggrupplivförsäkringsskydd. Bestämmelser härom har meddelats i kungörelsen 1965:459. I motionen 407 av i m. fl. (s) begärs ett vidgatförsäkringsskydd vid arbetsmarknadsutbildning. Motionärerna avser närmastavlalsgruppsjukförsäkringen (ÄGS), särskild tilläggspension (STP) ochtrygghetsförsäkringen för yrkesskada (TFY). De påpekar att de som sysselsätts iarkivarbete och beredskapsarbete tillförsäkrats dessaförsäkringsförmåner, och deltagare i arbetsmarknadsutbildning bör ges sammaförmåner. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag härom. Denväckta frågan rymmer både tekniska och ekonomiska aspekter som inte berörts imotionen. Utskottet är därför inte berett atl ta en bestämd ståndpunkt.Utskottet utgår från att regeringen aktualiserar frågor av detta slag vidframtida överväganden om vilka förmåner som skall utgå i samband medarbetsmarknadsutbildning. Med hänsyn härtill bör motionen inte föranleda någonåtgärd. Isammanhanget tar utskottet också upp motionen 1330 av m. fl. (vpk).Däri begärs en utredning om de imga invandrarnas arbetsmarknadssituation.Motionärerna menar att invandrarungdomar möter större svårigheter påarbetsmarknaden än andra ungdomar dels på grund av språksvårigheter, delsdärför att endast en liten del av de unga invandrarna skaffar sig fortsattutbildning efter . Vidare begär motionärerna att deltagande ispråkundervisning för invandrare skall berättiga till kontantarbetsmarknadsstöd (KAS). Detär otvivelaktigt så att invandrarungdomar kan ha särskilda svårigheter påarbetsmarknaden. Utskottet förutsätter att arbetsmarknads- ochskolmyndigheterna fortlöpande ägnar detta problem särskild uppmärksamhet.Ulskollel är därför inte berett att föreslå en särskild utredning av frågan.Det kan f. ö. erinras om att det numera finns ett särskilt organ,expertgruppen för invandringsforskning, för utredningsverksamhet beträffandeinvandrarnas situation. Inte heller kan utskottet biträda yrkandet om rätttill KAS vid dellagande i svenskundervisning för invand- AU1976/77: 21 Kriterierna för rätt lill kontant stöd vidarbetslöshet prövas av utredningen om en allmän arbetslöshetsförsäkring() som väntas slutföra sill uppdrag . På grund av detanförda bör motionen inte föranleda någon åtgärd. Avslutningsvis i detta avsnitt behandlar utskottetanslagsbehovet för nästa budgetår. Kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningen / 78 beräknas i budgetpropositionen till 2 000 milj. kr.Utbildningen finansieras numera från arbetsmarknadsutbildningsfonden, tillvilken inflyter en särskild arbetsgivaravgift som beräknas ge en intäkt av 737milj. I övrigt finansieras fonden av medel som anvisas under förevarandeanslag. I propositionen föreslås att anslaget tas upp till 1 . 1 socialdemokraternas partimotion 543 begärs medhänvisning lill de i samma motion framställda yrkandena om ytterligare höjningav bidragen till företag för utbildning av anställda m. m. att anslaget räknasupp med 80 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Utskottet som i det föregåendeavstyrkt de i motionen 543 framställda yrkandena om ytterligarebidragsförstärkningar avstyrker till följd härav även den i motionen begärdaanslagsuppräkningen. På grund härav och då utskottet lämnar propositionensberäkning av anslagsbehovet ulan erinran bor anslaget föras upp med det beloppregeringen har begärt. 1975/76 Utgift 1 250 336 000 1976/77 Anslag 1 254 000 0001977/78 Förslag 1 320 700 000 Från anslaget bestrids utgifternaför programmet Sysselsättningsskapande åtgärder utom delprogrammet Stöd tilllageruppbyggnad. Indelningen i delprogram framgår av följande sammanställning. 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Beräknad ändring Allmänna beredskapsarbeten Särskilda beredskapsarbeten Industribeställningar Detaljplaneringsbidrag Förvaltningskostnader 1 250 336 000 1 254 000 000 + 100 000 000 + 15 000 000 + 115 000 000 - 50 000 000 + 100 000 000 + 15 000 000 + 1 700 000 + 66 700 000 AU1976/77: 21 39 Regeringen har under punkten B 3 (s. 92126) dels givitriksdagen till känna vad föredraganden har anfört om decentralisering avbeslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m., dels föreslagit att riksdagenskall 1. medge attregeringen får bemyndiga AMS att under /78 besluta omavskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket, beträffandevilken antingen omständigheterna är sådana atl vederbörande inle kan betala sinskuld och enligt styrelsens bedömande ingen eller ringa möjlighet föreliggeratt i framliden ta ut betalning eller också åtgärder för att bevaka och drivain fordringen bedöms förenade med arbete och kostnader i sådan utsträckning attåtgärderna inte är ekonomiskt lönande, allt under förutsättning atl sådanaåtgärder ändå inte anses påkallade av andra än ekonomiska förhållanden, 2. tillSysselsättningsskapande åtgärder för /78 anvisa ettreservationsanslag av 1 . altavräknas mot automobilskatlemedlen. Decentraliseringsulredningen har somett led i sitt uppdrag undersökt möjligheterna att ytterligare decentraliserauppgifter och befogenheter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I ettdelbetänkande har utredningen lagt fram vissa förslag beträffandearbetsmarknadsverkets åtgärder inom byggnads- och anläggningsverksamheten ochi fråga om beredskapsarbeten. Betänkandet och däröver avgivna remissyttrandenredovisas i budgetpropositionen i samband med förevarande anslag. I anslutninghärtill informeras om föredragandens inställning till sakfrågorna,som det i flertalet fall ankommer på regeringen att besluta om. Byggnadstillstånd, som främst avser en konjunktur- ochsäsongmässig styrning av det s. k. oprioriterade byggandet, beviljas avlänsarbetsnämnd om investeringskostnaden inte överstiger 6 milj. kr. och iövriga fall av regeringen. Enligt föredragandens mening bör flertalet ärenden ifortsättningen handläggas av AMS eller efter styrelsens bemyndigande avlänsarbetsnämnd. Undantag bör dock göras för investeringar av typ ålderdomshemoch sjukhus. Dessa byggnadsärenden prövas nämligen f. n. i särskild ordning.När det av stabiliseringspolitiska eller andra skäl är påkallat bör regeringenkunna överta prövningsrätten eller föreskriva att prövningen i vissa fall skallske centralt hos AMS. Länsstyrelserna skall f. n. avge yttranden med bedömningav vissa byggnadsärenden från regionalpolitisk synpunkt. Denna formaliseradeprövning bör enligt föredraganden ersättas av ett löpande samråd mellanlänsstyrelse och länsarbetsnämnd. Länsarbetsnämndernaavses vidare i fortsättningen även få pröva an- AU1976/77: 21 40 sökningar om detaljplaneringsbidrag till projektering avstatliga skogsbilvägar samt till planering av vissa skogs- ochnaturvårdsinsatser. För vissa typer av beredskapsarbeten har regeringenförbehållit sig att fatta beslut. Det gäller bl. a. om turist- ochrekreationsanläggningar samt sport- och simhallar eller liknandeidrottsanläggningar. Mindre anläggningar av nämnda slag kan dock få bli utfördasom beredskapsarbete efter beslut av AMS. De beloppsgränser som härvid gälleravses bli höjda, från 0,5 lill 1 milj. kr. i fråga om turist- och rekreationsanläggningarsamt från 1,0 till 1,5 milj. kr. i fråga om husbyggnadsarbeten föridrottsanläggningar. Vad föredraganden anfört om decentralisering av beslut omarbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m. lämnas av utskottet utan erinran. Statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten Enligt 96 §arbetsmarknadskungörelsen utgår statsbidrag till kommunalt beredskapsarbete såvitt inte bidragsfrågan är reglerad i särskild författning med 33 procentav de godkända kostnaderna för arbetet. Bidraget kan i särskilda fall minskas,men det kan också höjas om arbetet anordnas i område med hög och långvarigarbetslöshet samt sjunkande befolkningstal. AMS anser att nuvarande regler med fast andel avtotalkostnaden gynnar kostnadskrävande arbeten med högt statsbidrag perdagsverke. Enligt styrelsen bör bidragsreglerna utformas så, att kommunernabättre än stimuleras att påbörja lättare arbeten. Styrelsen föreslåratt de kommunala beredskapsarbetena indelas i två huvudgrupper: investeringsarbetenresp. arbeten inom administration och service. För den förstnämnda gruppenskulle den ordinarie statsbidragsandelen utgöra , dock högst 300 kr.per dagsverke, och för den senare gruppen arbeten , dock högst 200kr. Högstbeloppen förutsätts fortlöpande bli anpassade tilllöneutvecklingen, och de bör kunna jämkas uppåt i vissa regioner, vidsysselsättning av grupper av arbetstagare med hög arbetslöshet samt ikonjunkturlägen då sysselsättningen behöver särskilt stimuleras. Förslaget erbjuder enligt AMS också fördelar frånadministrativ synpunkt. Slutligen anmäler styrelsen att vissa typer av nubedrivna beredskapsarbeten, bl. a. praktikarbeten och andra för ungdomarsärskilt anordnade arbeten, inte svarar mot de villkor för val avberedskapsarbeten som anges i 78 § arbetsmarknadskungörelsen. AMS förslag, som också redovisats idecentraliseringsutredningens i det föregående nämnda delbetänkande, harremissbehandlats. Ibudgetpropositionen anför föredraganden: Den uppfattning som ligger tillgrund för AMS och decentraliseringsutredningens förslag om en förenklad ochdecentraliserad bidragsgivning till kommunala beredskapsarbeten delas av fleraremissorgan och AU1976/77: 21 41 överensstämmer väl med min egen syn på dessa frågor. Somflera remissinstanser har påpekat rymmer emellertid en omläggning avstats-bidragsgivningen till kommunala beredskapsarbeten bl. a. ett flertalarbelsmarknadspoliliska och kommunalekonomiska frågeställningar som inte harbelysts i AMS anslagsframställning. Några remissinstanser ifrågasätter ocksåom den föreslagna statsbidragskonslruktionen är den som bäst motsvarar dearbetsmarknadspohtiska och samhällsekonomiska mål som har uppställts förverksamheten. Förslag till tänkbara alternativa statsbidragskonstruktionerredovisas också i vissa remissyttranden. Med hänsyn härtill är jag inte bereddatt förorda någon ändring av gällande grunder för bidrag till kommunalaberedskapsarbeten innan frågan har beretts ytterligare inomarbetsmarknadsdepartementet. Härvid kommer också de framlida kriterierna förval av sysselsättningsobjekt att prövas liksom de organisatoriska konsekvensersom en ändrad statsbidragsgiv-ning kan få. I motionen 543 av m. (s) beklagas att regeringen fördröjer en angelägen reformering avbidragssystemet trots att det enligt motionärerna föreligger en bred enighetbland remissinstanserna och trots att de tekniska förändringar som kan behövagöras i förslaget är av ganska enkel karaktär. Det yrkas därför att riksdagenskall begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till ett förbättratstatsbidragssystem. Utskottet konstaterar att frågorna om en omläggning avstatsbidrags-givningen till kommunala beredskapsarbeten m. m. är föremål förfortsatt beredning inom regeringens kansli. Som framgår av vad föredragandenanfört i budgetpropositionen är en i och för sig önskvärd omläggning avbidragssystemet förenad med olika problem som behöver närmare övervägas.Utskottet utgår från att regeringen kommer att redovisa resultatet av sinaöverväganden så snart det är möjligt och avstyrker med hänvisning till detanförda motionsyrkandet. En redovisning förberedskapsarbetenas omfattning och inriktning under de närmast föregående årenlämnas i propositionen på s. 9397 och 123124. För innevarande budgetår har anvisats sammanlagt1 200 milj. kr. Från regeringens sida har anmälts attdet är avsett att ytterligare 500 milj. kr. skall anslås för ändamålet. För /78 uppskattas i budgetpropositionenmedelsbehovet till 600 milj. kr. för allmänna beredskapsarbeten och till 650milj. för särskilda beredskapsarbeten. Av sistnämnda belopp är 40 milj. kr.avsedda att ställas till försvarets förfogande för det fredsförband som skallupprättas i . Av medlen för beredskapsarbeten skall högst 200 milj.kr. få användas till väg- och gatuarbeten. Medelsberäkningen godtas avutskottet. Genomregeringsbeslut inrättades en ny form av AU1976/77: 21 42 statsbidrag till enskilda beredskapsarbeten för ungdomar.Bidrag utgår till företag och organisationer som bereder ungdomar under 20 årpraktik och yrkeserfarenhet i form av beredskapsarbeten. Bidraget utgör högst10 kr. i m. fl. (s) anser i molionen 539att en höjd timersättning skulle öka intresset för att ge sysselsättning åtungdomar, framför allt inom de små företagen, och de begär en översyn av reglernaför denna ersättning. Verksamheten med det aktuella bidragei var ursprungligentidsbegränsad till utgången av men har förlängts att gälla hela år1977. Som motionärerna själva konstaterar är erfarenheterna av verksamhetenpositiva. har ca 5 000 ungdomar beretts sysselsättning på dettasätt. Det får förutsättas att regeringen följer den löpande verksamheten ochgör de justeringar av den fastställda bidragsnivån som kan visasig erforderliga. Med hänsyn härtill bör motionsyrkandet inte föranleda någonåtgärd. I fem motioner framhålls speciella projekt som lämpligaberedskapsarbeten. Med hänvisning till vad som anförs i motionen 556 yrkas imotionen 557 av m. fl. (s) att upprustning av delar av Inlandsbananskall sättas i gång som beredskapsarbeten. Motionärerna åsyftar bandelarnaForsmoHoling och StorumanHällnäs. m. fl. (s) föreslår imotionen 408 att det upprättas en plan för miljö- och landskapsvårdandeinsatser på grund av vattenkraftsutbyggnad, att genomföras som beredskapsarbeten.Siktröjning uttned vägarna för all minska viltolyckorna förordas i motionen 911av () och (). Upprustning och imderhåll avvandringsleder i fjällen tas upp i motionen 1324 av m. fl. (s)under åberopande av vad som anförs i molionen 1323. (c, s, m) yrkar i motionen 1267 att bidrag med upp till 100 procentskall få utgå för kyrkorestaureringar på . Det hänvisas till att ett antalkyrkor tidigare kunnat restaureras som beredskapsarbete med statsbidrag om 100procent. erbjuds endast bidrag , och restaureringsarbetenahar avstannat. Yrkande om bidrag till kyrkorestaureringarpå har behandlats av senast . Dåvarande inrikesutskottet(InU 1975/76: 33 s. 36) uttalade därvid att det fanns anledning att frånsysselsättningssynpunkt ha en positiv syn på då föreliggande motion. Samtidigtkonstaterade inrikesutskottet att en offentlig utredning om formerna för stödåtgärderför vård och bevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skulletillsättas, varigenom hithörande frågor kunde väntas få en allsidig belysning.Motionen avstyrktes därför, och följde utskottet. Den ovanaviserade utredningen tillsattes och har antagit AU 1976/77: 21 43 Som motionärerna själva konstaterar ärutredningsarbetet betydelsefullt för att uppnå en helhetssyn på formerna för stödåtgärderför vård och bevarande av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Frågan ombevarandet av de medeltida Gotlandskyrkorna har under föregående år dessutomtagits upp av revisorer. Även finansieringsfrågan studeras isammanhanget. En promemoria i ämnet kommer att läggas fram i vår. Detutredningsarbete som sålunda bedrivs på skilda håll bör avvaktas, och utskottetkan därför inte biträda yrkandet i motionen 1267. Ifråga om yrkandet i molionen 1324 beträffande vandringsleder i fjällen noterarutskottet att viss, av AMS finansierad verksamhet med fältassistenterfr. o. m. nästa budgetår kommer alt betalas från anslag som disponeras avstatens naturvårdsverk. Verksamheten omfattar bl. a. tillsyn och underhåll avvandringsleder i . Utskottet hänvisar i denna del till vadsom anförts i betänkandet CU 1976/ 77: 13. Därutövervill utskottet i anslutning till motionen 1324 och övriga i sammanhangetupptagna motioner understryka atl beredskapsarbetenas primära syfte ärsysselsättningspolitiskl.