bet · G001SfU15 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner angående efterlevandepensionering m. m. 1976/77:97av m. fl. (vpk) vari hemställs all beslutar 1. att uttala sin anslutning till sådan ändring avlagen om allmän försäkring att möjligheterna att bevilja s. k. antagandepoängvidgas resp. att tilläggspoäng upp till ell som skäligt bedömt minimum kantillerkännas pensionstagare med ytteriigt låga pensionspoängtal, 2. all överlämna motionen till pensionskommittén meduppdrag alt i motionens syfte utarbeta förslag i frågan. 1976/77:346 av m. fl. (s) varihemställs att beslutar överiämna motionen till pensionskommittén förövervägande, 1976/77:354 av i (fp) varihemställs all med ändring av gällande lag ger kapitel i andrastycket lagen om allmän försäkring följande lydelse: Förvarje år, varunder någon varit försäkrad enligt 1 kap. 3 första eller andrastycket skall för honom enligt vad nedan sägs beräknas pensionsgrundandeinkomst på grundval av hans inkomst av anställning och inkomst av annatförvärvsarbete under årel. Sådan beräkning skall icke göras för år före det årdå den försäkrade uppnår sexton årsålder, ej heller för år då den försäkradeavlidit eller för år efterdet då han fyllt sextiofemår eller för tidigare årvarunder han åtnjutit hel ålderspension eller hel förtidspension enligt dennalag, 1976/77:466av fröken m. fl. (s) vari hemställs 1. att uttalar att efterievandepensionenskall vara lika, oberoende av kön, 2. all hos regeringen begär allpensionskommittén med förtur utreder frågan om en könsneutralefterlevandepension, 1976/77:683 av m. fl. (s) vari hemställsatt hos regeringen anhåller att nuvarande lagstiftning beträffanderäll lill änkepension blir föremål för skyndsam översyn och lagändring i enlighetmed vad i motionen anförts, 1976/77:947 av herrar ()och iAgnas (m) vari hem-slälls all hos regeringen begär en översyn avförsäkringsskyddet för svenskar med anställning utom riket, 1976/77:1073av herrar i (c) och Polstam (c) vari I 1976/77. SfU 1976/77:15 2 hemställsatt hos regeringen begär att socialutredningen ser över de s. k.hemmadöttrarnas situation och kommer med förslag som ger möjligheter för demalt få ett rättmätigt efterievandeskydd grundat på de arbetsinsatser deutfört, 1976/77:1298 av m. fl. (s) varihemställs bl. a. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen -anförts om rält till pensionsgrundande inkomst för den som uppbärpartiell förtidspension. Avmotionen 1298 behandlas i detta belänkande endast sistnämnda yrkande. Motioneni övrigt behandlar utskottet i andra sammanhang. Tilläggspensioneringen innefattar ålderspension,förtidspension och familjepension som utgår utöver folkpensionen. Rätten tilltilläggspension grundas på inkomsten av del förvärvsarbete som den försäkradeutför under sin aktiva tid, och pensionen är avvägd i förhållande till dennainkomst. Deninkomst som blir pensionsgrundande inom ATP är den försäkrades inkomsi avförvärvsarbele fr. o. m. del då han fyller t. o. m. det då hanfyller . Inkomster för år under vilket den försäkrade avlidit elleråtnjutit ålderspension eller förtidspension enligt lagen om allmän försäkringär dock inte pensionsgrundande. Förvärvsinkomsterna indelas i inkomst avanställning och inkomst av annat förvärvsarbete. Som inkomsi av förvärvsarbeteanses även bl. a. sjukpenning, föräldrapenning och vårdbidrag enligt AFL,dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd enligtlagen om kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen. Denpensionsgrundande inkomsten motsvarar summan av inkomst av anställning ochinkomst av annat förvärvsarbele i den mån den sammanlagda inkomsten överstigerett visst minsta belopp, nämligen det vid årets ingång gällande basbeloppet.Maximigränsen för beräkning av den pensionsgrundande inkomsten ulgör sju ochen halv gånger samma belopp. Förvarje år, för vilket pensionsgrundande inkomst fastställs för en försäkrad,skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Pensionspoängen utgör denpensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vid årets ingång. 1 den månden pensiorsgrundande inkomsten härrör från inkomst av annat förvärvsarbete änanställning tillgodoräknas den försäkrade pensionspoäng i regel bara omtilläggspensionsavgift för året till fullo erlagts inom föreskriven tid. Åandra sidan kan pensionspoäng enligt särskilda regler tillgodoräknas försäkradför år, varunder han åtnjutit förtidspension från till-läggspensioneringen,trots att pensionsgrundande inkomsi inte beräknas . Ålderspensionutgår under förutsättning all pensionspoäng lillgodoräknats den försäkrade förminst . Pensionen utgår fr. o. m. den månad under SfU 1976/77:15 3 vilkenden försäkrade fyller med möjlighet till förtida och uppskjutetpensionsultag enligt särskilda regler. Storlekenav den ålderspension som börjar utgå motsvarar 60 'Vi avprodukten av basbeloppet för den månad för vilken pensionen skall utges ochmedeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade. Harpensionspoäng tillgodoräknats beräknas medeltalet på de 15högsta poängtalen (15-årsregeln). Har pensionspoäng lillgodoräknats för mindreän skall pensionen minskas med 1/30 för varje felande år (30-årsregeln). Förtidspensionuigår lill försäkrad för lid före den månad då han fyller ellerålderspension börjar utgå lill honom. Då en förtidspensionäruppnår utbyts förtidspensionen mot ålderspension. Storlekenav hel förtidspension motsvarar i princip den ålderspension som den försäkradeskulle bli berättigad till om han började åtnjuta sådan pension fr. o. m. denmånad då han uppnår . Pensionen beräknas under antagande alt denförsäkrade även tillgodoräknas pensionspoäng (antagandepoäng) fr.o. m. det år då pensionsfallet inträffar t. o. m. det då han uppnår . För alt antagandepoäng skall få tillgodoräknas fordras alt denförsäkrade antingen för pensionsfallet haft en sjukpenninggrundandeinkomsi .som svarar mot en årsinkomst av förvärvsarbete uppgående till minstdet vid årets ingång gällande basbeloppet eller också kan tillgodoräkna sigpensionspoäng för tre av de fyra åren närmast för pensionsfallet. En försäkrads änka och barn har räll tillfamiljepension efter honom under förutsättning alt han vid sin död varberättigad till förtidspension eller ålderspension från tilläggspensioneringeneller skulle ha varit berättigad till förtidspension om hans arbetsförmåga vidtiden för dödsfallet varit så nedsatt som krävs för rätt lill sådan pension. Änkepensionfrån folkpensioneringen utgår under förutsättning att änkan inte åtnjuterålderspension. Hon skall dessutom antingen ha uppnått vid mannensdöd och varit gift med honom eller ha vårdnaden om ochstadigvarande bo tillsammans med barn , som vid mannens dödstadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan. Änkepensionfrån tilläggspensioneringen utgår om äktenskapet varat och ingåttssenast den dag då den försäkrade fyllde . Efterlämnar den försäkrade barnsom också är barn lill änkan är änkan berättigad lill änkepension även omnyssnämnda förutsättningar inte är uppfyllda. Änkepensionsrälten upphör omänkan gifter om sig. Upplöses det nya äktenskapet innan det bestått ,skall änkepensionen börja utgå på nytt efter förste mannen. Till skillnad frånvad som gäller i fråga om folkpensioneringen krävs för rätt till änkepensionfrån tilläggspensioneringen att legalt äktenskap förelegat. r 1976/77. SfU 1976/77:15 4 Möjlighet att tillgodoräkna sig pensionsår inomtilläggspensioneringen för vårdinsatser finns enligt AFL i samband med barnsfödelse (föräldrapenning) samt vid vård av sjukt eller handikappat barn(sjukpenning eller vårdbidrag). Någon självständig pensionsrätl i samband medvård av sjuka föräldrar finns inte enligt gällande bestämmelser. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomsi skall iprincip hänsyn inte tas till lön eller annan ersättning som försäkrad åtnjutitfrån arbetsgivare bosalt utom riket eller från utländsk juridisk person. Löntill svensk medborgare från utländskt dotterföretag skall emellertid räknassom inkomsi av anställning, om det svenska moderföretaget ochmoderföretaget enligt en av godtagen förbindelse åtagitsig alt svara för avgift till försäkringen för tilläggspension. Även i det fallsvenska staten åtagit sig att svara för ATP-avgiften kan inkomst av tjänst hosarbetsgivare bosalt utom riket eller hos utländsk juridisk person räknas sompensionsgrundande inkomst. I ett avlämnat slutbetänkandeFamiljepensionsfrågor m. m. (SOU 1971:19) redovisadepensionsförsäkringskommittén sina överväganden i fråga om utformningen av ettframtida familjepensionssystem. Enligt kommitténs mening borde änkepensioneringeni framtiden ersättas med dels en utbyggd barnpensionering, dels en oberoende avkön utgående försörjarpension och dels särskilda åtgärder för efterlevande sompå grund av sin ålder eller av andra skäl hade särskilda svårigheter påarbetsmarknaden. Närsocialförsäkringsutskottel behandlade motioner avseende bl. a. frågoromjämställdhet i ATP-hänseende mellan makar och om utvidgningar i olikahänseenden av änkepensioneringen, förordade utskottet (SfU 1974:24) enutredning - enligt de av pensionsförsäkringskommittén angivna riktlinjerna -av frågan om efterievandepensionens framtida utformning. Fråganom rält lill A TP för den som uppbär partiell Jöriidspension Frågan om rätt lill ATP för den som uppbär partiellförtidspension behandlades av utskottet senast vid 1975/riksmöte.Utskottet avstyrkte då bifall till motioner i ämnet (SfU 1975/76:38) men medhänvisning bl. a. lill att pensionskommittén hade för avsikt att ta ställningtill förtidspensionärs rält alt tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomstervid sidan om förtidspensionen och att motionsyrkandena därför inte bordeföranleda någon åtgärd. SfU 1976/77:15 5 Pensionför svenskar utom riket En motion med begäran om en översyn avförsäkringsskyddet för svenskar med anställning utom riket avslogs av riksdagenvid förra pä förslag av utskottet i betänkandet SfU 1975/76:39.Ulskotlel anförde i denna fråga bl. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomsi avanställning skall i princip hänsyn inte tas till lön eller annan ersättning somförsäkrad åtnjutit från utländsk arbetsgivare eller utländskt företag. Omsvenska staten eller, där lönen härrör från utländskt företag i vilket ettsvenskt moderföretag äger elt bestämmande inflytande, det senare företagetåtagit sig att svara för den anställdes ATP-avgift, skall emellertid inkomstenräknas som pensionsgrundande. Svenskarsom tjänstgör i av svenska staten anordnad biståndsverksamhet utomlands tordesåledes alltid kunna tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomsi av dennatjänstgöring och detsamma gäller enligt vad utskottet erfarit även i sådanafall då tjänsten fullgörs vid biståndsorgan hos övriga nordiska länder. Inkomstav anställning liksom inkomsi av annat förvärvsarbete beräknas på grundval avden försäkrades taxering till statlig inkomstskatt. I princip kan alltså endastinkomster för vilka skattskyldighet föreligger i grunda pensionsrätl.En svensk som under vistelse utomlands uppbär avlöning eller åtnjuter annandärmed jämförlig förmån på grund av anställning där är med vissa undantag -avseende bl. a. inkomst av anställning hos staten eller kommun - inteskaitskyldig för denna inkomst i , om anställningen och vistelsen iutlandet varat eller kan antas komma att vara . Ett bifall tillmotionärernas yrkande förutsätter alt man inför en regel av innebörd attpensionspoäng generellt kan tillgodoräknas för inkomster som inte beskattasoch för vilka någon ATP-avgift inte eriäggs i . I ett avlämnat betänkande (Hemvist, SOU1976:39) har hemvistsakkunniga föreslagit att personer som uppbär lön frånsvenska staten eller svensk kommun skall registreras i elt specielltstatsregister. Endast den som varii kyrkobokförd i skall kunnastatsregistreras. Däremot skall inte krävas svenskt medborgarskap. Personregistrerad i stats-regisirei föreslås i socialförsäkringshänseende och i frågaom rätt till barnbidrag bli likställd med personer med hemvist i ochdärför bli fullt ut omfattad av svensk socialförsäkring. Dessa personerbeskattas också i för sina inkomster från varigenom kongruensuppnås i fråga om riittigheier och skyldigheter. uppfattning finns det inte skäl att utvidga kretsen avstatsregistrerade personer till all omfalta även personer, anställda utomlandsför enskild svensk arbetsgivare, vilka ju i princip inte beskattas i Sverigeför sin anställningsinkomst. Anledning saknas därför all generellt knyta dennapersonkrets till svensk socialförsäkring. Utredningen anser det inte hellermöjligt att inom en lagstiftning av den generella karaktär som kännetecknarsocialförsäkringen skapa särskilda regler för vissa yrkeska- SfU1976/77:15 6 tegorier, t. ex. missionärer. För delta lalar även detfaktum all socialförsäkringen i länder utanför regelmässigt är knutentill anställningen och alt dessa personer i de flesta länder torde omfattas avsocialförsäkringen i det land där de arbetar. föniiikringsförhållande iSverige skulle därför - menar utredningen - i många fall leda lill endubbellorsäkring med de problem som följer med dubbla förmåner och dubblaavgifter. En annan sak är all i många fallpraktiska skäl kun tala för alt personer som för - kanske upptill eti eller - sänds ut från för all arbeta för en svenskarbetsgivare utomlands får kvarstå i den svenska socialförsäkringen. Augeiierelli föreskriva att sådana utsända personer skall kvarstå i svenskförsäkring skulle dock som nämnts ovan i de fiesta fall endast leda lill endubbelförsäkring. För att undvika detta och för att ett tillfredsställanderesultat skall kunna uppnås fordras speciella avtal mellan beriirda länder omutsänd personals ställning i socialförsäkringshänseende. Enligt vad vi erfaritprövas denna fråga också i förhållande till de länder med vilka f n.förhandlar om nya eller reviderade social försäkringsavtal. Vi är dock medvetna om att det inte är realistiskt allförutsätta att frågan löses genom att socialförsäkringsavial eventuellt skallkomma att slutas med alla aktuella länder-speciellt inte med utvecklingsländermed i många fall outvecklade socialförsäkringssystem. Det torde i dessaspeciella fall vara mer ändamålsenligt alt arbetsgivarna söker lösa deförsäkringsproblem som kan uppkomma i sådana situationer med privataförsäkringar vilka på annat sätt än socialförsäkringen kan anpassas efterindividuella behov och efter de särskilda förhållandena på platsen eller ilandet i fråga. En anknytning till svensk sjukförsäkring skulle knappast geu-landsarbetare eller andra utlandssvenskar ett tillfredsställande skydd iutlandet. Den svenska sjukförsäkringens regelsystem är ju avpassat efterförhållandena i . Elt behov av ett indivduellt anpassat försäkringsskyddskulle fortfarande finnas kvar även om ifrågavarande personel tilläts kvarståi svensk socialförsäkring. I detta sammanhang kan även finnas skäl att erinra om demöjligheter att erhålla vård i som utlandssvenskar ulan att tillhörasvensk sjukförsäkring har bl. a. vid och pä sjukhus ideras tidigare hemlandsting. Pension jbr vårdinsaiscr i licmmei m. m. Vid riksdag väcktes enmotion av innebörd att den som utan omfattande ekonomisk ersättning ägnade sigåt vård i hemmet av anhörig eller annan vårdbehövande skulle ha rätt atttillgodoräkna sig pensionsår inom tilläggspensioneringen. Med anledning avdenna och andra behandlade motioner framhöll utskoltel alt det medutgångspunkt i de erfarenheter som vunnits av tilläggspensioneringenstillämpning i praktiken och mot bakgrund bl. a. av de bestämmelser som numeragällde inom andra delar av den allmänna försäkringen - utskottet pekade isammanhanget på sjukpenningen, föräldrapenningen och dagpenningen m. fl.förmåner, SfU 1976/77:15 7 samtligaskattepliktiga och pensionsgrundande - kunde finnas anledning all pröva fråganom dellids- och korliidsansiälldas ställning inom tilläggspensioneringen ochatt i samband därmed närmare undersöka frågan om pensionsrätl för vårdinsatseri hemmet. Utskottet tillstyrkte en allsidig och förutsättningslös översyn avfrågan. biföll utskottets hemställan. Utredningsuppdraget liggernumera hos pensionskommittén. Dokumentationom ijänslgöring i u-land I en motion till förra av m. fl. hemställdes alt som sin mening skulle geregeringen lill känna all det var angeläget all det förslag till förbättraddokumentation om anställningar i bislåndsverksamhet som SID.A förutsattesskola avlämna lill regeringen innefattade även läkares och .sjuksköterskorstjänstgöringsförhållanden vid missionssjukhus i utlandet. Medanledning härav framhöll utrikesutskottet alt en utbyggd dokumentation omtjänstgöring i biståndsverksamhet även borde inbegripa tjänster vidmissionssjukhusen. Utskottet anförde bl. (UU 1975/76:14): Enligt vad utskottet erfarit utreds helafrågekomplexet av SIDA inom ramen för en av verket i september1975 tillsatt utredning om en handlingsplan för personalbiståndet. a. till uppgift all utarbeta riktlinjer för en förbättrad dokumentationi syfte att underiätta rekryteringen av bislåndspersonal. Helt naturligt kommeräven tjänstgöringsförhållandena vid missionssjukhusen alt beaktas i deltasammanhang. De motioner utskottet behandlar i förevarandebetänkande innehåller yrkanden om utbyggnad i olika avseenden avefterlevandepensioneringen. Flertalet motioner tar upp frågor som enligtriksdagsbeslut av (SfU 1974:6, rskr 45 och SfU 1974:24, rskr 293) ärföremål för utredning inom pensionskommittén, som av,ser att läggafram ett delbetänkande om intjänande av pensionspoäng inomtilläggspensioneringen, avgiftsreglerna inom socialförsäkringarna samtslandardsäkring av pension.ssystemet. Med hänsyn till kommitténsutredningsuppdrag och till att många av de i motionerna aktualiseradespörsmålen tidigare prövats av anser utskottet sig kunnabegränsa sig till att anföra följande. 1samband med att begärde en utredning av frågan omefterlevandepensioneringens framtida utformning framhöll uttryckligenatt utredningsarbetet borde bedrivas enligt de riktlinjer som angivits avpensionsförsäkringskommiitén i dess slutbetänkande Familjepensionsfrågor m. (SOU 1971:19). Delta innebär au arbetet inom pensionskommittén bör ha lilländamål att bereda ett efterievandeskydd för i första hand minderåriga barn,försörjare lill sådana barn och andra efter- SfU 1976/77:15 8 levande,vilka på grund av ålder, hälsotillstånd eller andra skäl har särskildasvårigheter på arbetsmarknaden. Syftet med utredningen är således både att sökaåstadkomma en jämställdhet mellan män och kvinnor i fråga om rätten lill efterievandepensionoch att begränsa pensionsskyddet till fall då elt sådant skydd kan ansesmotiverat. Det kan enligt utskottets mening därför förutsättas attpensionskommittén i sitt arbete kommer att pröva inte bara den av frökenÖhrsvik m. fl. i motionen 466 aktualiserade frågan om likabehandling av män ochkvinnor i pensionshänseende utan också den begränsningsregel som gäller i frågaom pension lill efterievande kvinna och som kritiseras i motionerna 346 av herrGillslröm m. fi. och 683 av m. ft. Pensionskommiiiénlade fram förslag lill omfattande pensionsreformer,avseende bl. a. sänkt och röriig pensionsålder, och kommittén avser, somtidigare nämnts, att lämna ett delbetänkande med förslag lillytterligare förändringar av socialförsäkringssystemet. Kommitténs fortsattautredningsuppdrag inrymmer svåra avvägningsfrågor, som torde komma att krävaingående överväganden. Även om ulskotlel i huvudsak delar de synpunkter somkommer lill uttryck i motionerna saknas enligt utskottets mening anledning attbegära förtursbehandling av särskilda avsnitt i utredningsarbetet. Del finns -menar utskottet - skäl anta att detla kommer alt bedrivas med all denskyndsamhel som omständigheterna medger. Meddet anförda anser utskoltel sig ha besvarat motionerna 346, 466 och 683. Även den i motionen 1073 av herrar iFalköping och Polstam aktualiserade frågan om rält lill pension förvårdinsatser i hemmet ligger inom pensionskommitténs utredningsuppdrag. Enligtvad utskottet erfirit kommer kommittén att ta upp denna fråga till behandling idet betänkande som kommittén avlämnar i vår. Vid sådant förhållande börmotionen enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd. All inkomst av förvärvsarbete är enligt nu gällandebestämmelser inte pensionsgrundande. Undantag görs bl. a. för inkomsterförvärvade då den försäkrade åtnjuter förtidspension från den allmännaförsäkringen. Denna bestämmelse kritiseras i motionerna 1298 av m.fi. och 354 av i . Motionärerna anser att den som uppbärpartiell förtidspension rimligen bör ha rätt att tillgodoräkna sigpensionspoäng för inkomst av tjänst och för sjukpenning vid sidan omförtidspensionen. m. fi. begär att skall ge regeringenlill känna att förtidspensionär som inte uppburit hel förtidspension skall hamöjlighet att tillgodoräkna sig pensionspoäng på sidoinkomster, medan herrWästberg begär en lagstiftningsändring av samma innebörd. Utskottet delar motionärernasuppfattning att reglerna för beräkning av SfU 1976/77:15 9 pensionsgrundandeinkomsi för en förtidspensionär med inkomster vid sidan om förtidspensionen börändras. Sjukpenning utgör alltsedan år 1974 skattepliktig ochpensionsgrundande inkomst. Detta innebär att en person som är sjuk fårtillgodoräkna sig pensionspoäng för den sjukpenning han uppbär, medan enförsäkrad med partiell förtidspension - del kan vara en förtidspension utaneller med mycket låga pensionspoäng - inte får tillgodoräkna sig några poängalls, inte ens för arbete som han faktiskt utfört. Delpension är också - enligtregler som trätt i kraft - pensionsgrundande liksom inkomst avdeltidsarbete som uppbärs vid sidan om delpensionen. Härtill kommer attriksdagen kommer all föreläggas förslag om att arbetsskadelivräntaenligt den nya lagen om arbetsskadeförsäkring skall räknas sompensionsgrundande inkomst inom ATP. Det torde inte vara ovanligt att en arbetsskadadhar en partiell förtidspension vid sidan om sin livränta frånarbetsskadeförsäkringen. Alla dessa omständigheter lalar enligt utskottetsmening starkt för att man slopar bestämmelsen om förbud mot all tillgodoräknapensionspoäng på inkomst som ligger utanför en partiell förtidspension. Enligtvad utskottet inhämtat avser pensionskommittén att lägga fram ettdelbetänkande som bl. a. behandlar frågan om förtidspensionärs rätt atttillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomster vid sidan om förtidspensionen.Avsikten är att proposition i ämnet skall föreläggas . Det kandärför förutsättas att frågan får en snar lösning. Vid sådant förhållande börenligt utskottets mening yrkandena i motionerna inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst avanställning skall i princip endast medräknas inkomst som en försäkrad uppbärfrån en här i riket bosatt svensk eller utländsk medborgare eller svenskjuridisk person. Om svenska staten eller, där lönen härrör från utländsktföretag i vilket ett svenskt moderföretag har elt bestämmande inflytande, detsenare företaget åtagit sig att svara för den anställdes ATP-avgift, skallemellertid inkomsten räknas som pensionsgrundande. och i Agnas begär i motionen 947 en översyn avförsäkringsskyddet för svenskar med anställning utom riket. Motionärernaframhåller att åtskilliga läkare, sjuksköterskor m. fl., efter mångårig tjänsti internationellt biståndsarbete, får en mycket låg ATP. Somredan nämnts har en svensk som arbetar utomlands alltid rätt att tillgodoräknasig pensionspoäng för inkomsi som han uppbär från svensk juridisk person ellerfrån häri landet bosatt svensk eller utländsk medborgare. Svenskar somtjänstgör i av svenska staten anordnad biståndsverksamhet utomlands torde ocksåalllid kunna tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomst av denna tjänstgöringoch detsamma gäller i sådana fall då tjänsten fullgörs vid biståndsorgan hosövriga nordiska länder. Motionärerna lorde företrädesvis avse befattningshavarei missionsverksamhet utomlands. SfU1976/77:15 10 ligt vad utskottet erfarit torde del mera sällan förekommaatt sådana befattningshavare inte kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för sinainkomster, eftersom de myckel ofta uppbär sin lön från .