bet · G001FöU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Kommunförbundens medverkan måste säkerställas i ett utredningsarbete idenna fråga. Vad utskottet nu har anfört bör som sin mening geregeringen lill känna. Utskottet ansluter sig till försvarsministernsmening att civilförsvaret -utom såvitt gäller skyddsrum för befolkningen -/ 78-1981/82 bör utvecklas med utgångspunkt i enplaneringsram om totalt 930 milj. kr. Detta innebäratt basbeloppet för /78 blir 186 milj. kr. i prisläge februari1976. Prisreglering av ramen bör, som för det militära försvaret, ske pågrundval av nettoprisindex. Vidare bör möjlighet till ökad överföring av medelmellan budgetåren och tidigare fördelning av prisregleringsmedel gälla även förcivilförsvaret. Försvarsministernförordar vidare alt den verksamhet som avser skyddsrum för befolkningen t. v.inriktas mot en volym som motsvarar en åriig planeringsram om ca 150milj. Utskottet ansluter sig även i denna deltill försvarsministerns förslag. /78 beräknar försvarsministern utgiftsramen för civilförsvaretutom skyddsrum till . och utgiftsramen för skyddsrum till . Utskottet,som inte heller i övrigt finner anledning till erinran mot vad som har anförtsom civilförsvarets fortsatta utveckling, tillstyrker regeringens förslag ochhemställer 1. att godkänner de riktlinjer förcivilförsvarets fortsatta utveckling som föredragande statsrådet harangen. FÖU 1976/77:13 88 2. att avslår motionen 1976/77:343 omdirektrekrytering av värnpliktiga lill civilförsvaret, 3. att med anledning av motionen1976/77:1504, yrkandet 8, som sin mening ger regeringen lill känna vadutskottet har anfört om kvalificerad utbildning för anställd personal inomcivilförsvaret, 4. att med anledning av motionen 1976/77:177som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om utredningav frågor rörande ökad anknytning av civilförsvaret till kommunerna, 5. att med bifall till propositionen / 78 fastställer utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrumlill . och utgiftsramen för skyddsrum till , båda iprisläge , 6. att med bifall till propositionenbemyndigar regeringen att justera utgiftsramarna för civilförsvaret /78 med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex, 7. all med bifall till propositionenbemyndigar regeringen alt justera utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrumför /78 på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramenför /77, 8. att med bifall till propositionenbemyndigar regeringen att under /78 medge överskridande av utgiftsramarnaför civilförsvaret om det behövs av konjunktur-eller beredskapsskäl. Regeringen har i propositionen 1976/77:74 (bil. 287-299 och 307-315) föreslagit 1. att godkänna de riktlinjer för civilförsvarsstyrelsensorganisation som föredragande statsrådet har förordat, 2. att bemyndiga regeringen att vidta deövergångsåtgärder som behövs för att genomföra omorganisationen och som inteinnebär ändringar i civilförsvarslagen (1960:74). Den organisation av somföredragande statsrådet (försvarsministern) förordar bygger på en rapportrörande organisation som försvaretsrationaliseringsinstitut (FRI) har givit in till regeringen . FÖU 1976/77:13 89 Enligt förslaget skall verket under verksledningendelas in i en planeringsfunktion, en produktionsfunktion och en administrativfunktion. Produktionsfunktionen bör enligt försvarsministern delas upp i enorganisations-och materielenhet, en utbildningsenhet och en skyddsrums- ochanläggningsenhet. Produktionsfunktionen föreslås ledas av en särskild chef skol- och förrådsanläggningar (CUFA) föreslås bli självständigaenheter under produklionschefen. Chefen för planeringsfunktionen avses iallmänhet vara verkschefens ställföreträdare. Ett stabsorgan förinformationsverksamhet och en militärassislenl avses också tillhöra styrelsen.Den föreslagna organisationen framgår av följande organisationsskiss. Civilförsvaretsutbildnings-och förrådsanläggningar (CUFA) Förslaget innebär en minskning av antalet anställdavid med omkring 30 personer. Omorganisationenföreslås genomföras i sådan takt att tjänsterna i den nya organisationen kanbemannas före omlokalisering till Karisiad.Omlokaliseringen beräknas ske omkring . FÖU 1976/77:13 90 nuvarande organisationfastställdes lill sin huvuddel genom riksdagsbeslut (prop. 1966:1 bil.13, SU 1966:41, rskr 1966:124). Verket leds även lekmannastyrelse. Chef förcivilförsvarsstyrelsen är en generaldirektör. Verket delas under verksledningenin i en stab och fem byråer, nämligen planeringsbyrån, utrustningsbyrån,kanslibyrån, tekniska byrån samt försöksvis en utbildnings- och förrådsbyrå.Vidare ingår i styrelsen ett likaledes försöksvis inrättat sekretariat förstudier och långsiktsplanering. Till styrelsen finns också knutna encivilförsvarsöverläkare och en militärassistent samt riksnämndens för kommunalberedskap sekretariat (två personer). Denföreslagna organisationen innebär en funktionell indelning av verksamheten iplanering, produktion och administration. En annan möjlig indelningsgrund hadevarit delprogramindelningen inom civilförsvaret. De nu gällande delprogrammenär Ledning i krig. Utrymning, Skydd för allmänheten. Undsättning och Allmänadministration. En ändrad indelning av delprogrammen i Räddning, Skydd ochFredsmässig ledning övervägs. Även om - såsom försvarsministern betonar - delär betydelsefullt att delprogramindelningen avspeglas i organisationen måstedock produktionen av mobiliseringsbara enheter, utbildad personal, anläggningarför krigspro-duklionen, skyddsrum för befolkningen m. m. ses som huvudinnehålleti totala verksamhet. Utskottet har därför ingen erinranmot den angivna grundprincipen för organisatoriskaindelning. Utskottetvill emellertid något uppehålla sig vid den regionala utbildnings-och förrådsorganisationensknytning till . Riksdagenbeslöt (prop. 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191) att civilförsvaretsregionala organisation skulle byggas upp kring fem anläggningar för utbildningoch förrådshushållning. I propositionen framhöll dåvarande försvarsministernatt ansvaret för verksamheten vid anläggningarna i högre grad än vadcivilförsvarsstyrelsen hade föreslagit borde delegeras från styrelsen tillskolföreståndaren. Beträffande anläggningarnas organisatoriska ställning iförhållande till var han då inte beredd att taställning. Han ville i denna fråga avvakta resultatet av den pågående översynenav organisation. Utskottet biträdde försvarsministernsuppfattning och förutsatte att det beträffande ansvaret för förrådshållningenoch uppläggningen av denna skulle ske ett fortsatt arbete meddetaljutformningen. Isamband med att delaljorganisationen för de regionala utbildnings- ochförrådsanläggningarna fastställdes medgav regeringen att vid civilförsvarsstyrelsenskulle försöksvis fö inrättas en utbildnings- och förrådsbyrå.Försöksorganisationen grundades på ett förslag från FRI rörande civilförsvarsstyrelsensorganisation i denna del. De regionala anläggningarna knöts FÖU 1976/77:13 91 Regeringen angav i beslutet att den avsåg att ta slutlig ställninglill byråns organisation, namn m. m. sedan FRLs översyn av civilförsvarsstyrelsensorganisation hade redovisats i sin helhet. Enligtdet föreliggande propositionsförslaget skall de regionala anläggningarna lydadirekt under produktionschefen som självständiga enheter. Enligt utskottetsmening har därmed i den föreslagna organisationen än i försöksorganisationen att ge anläggningarnas chef visstsjälvständigt ansvar, vilket var avsikten när CUFA-anläggningarna beslutades.Därigenom torde också länsstyrelsernas infiytande över förrådsverksamhetenunderiättas. Ett sådant inflytande bedömer utskottet vara nödvändigt medhänsyn till del mobiliseringsansvar som åvilar dem (jfr FöU 1974:20 s. 10). Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att godkänner de riktlinjer för organisation som föredragande statsrådet har förordat, 2. att bemyndigar regeringen att vidta deövergångsåt gärder som behövs för att genomföra omorganisationen och som inte innebär ändringar i civilförsvarslagen (1960:74). Regeringen har i propositionen 1976/77:74 bilaga 1föreslagit att för /78 anvisa medel och lämnabeställningsbemyndiganden m. m. enligt följande sammanställning. Anslag Belopp (kr.) Reglering av prisstegringar för civilförsvaret (prop.1976/77:74 bil. 1 s. 285-286) förslagsanslag 33 400 000 Civilförsvar (prop. 1976/77:74 bil. s.300-315) (materiel) 65 700 000 bemyndigande(stats bidrag för anläggning ar för krigsorg.) 47 300 000 förslagsanslag 177 095 000 Civilförsvar: Skyddsrum (prop. 1976/77:74 bemyndigande 55 000000 1 s.316-317) förslagsanslag 41680 000 Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar 1976/77:74 bil. 318-322) investeringsanslag 11 200 000 Anslaget Reglering av prisstegringar förcivilförsvaret har samma konstruktion och är beräknat enligt samma principersom motsvarande anslag för det militära försvaret. Detta anslag är behandlat FÖU 1976/77:13 92 underpunkten 5 i det föregående. AnslagetCivilförsvar: Skyddsrum är ett nytt anslag. Under detta beräknas medel förprimäruppdragei Anskaffning av skyddsrum m. m. För /77 har medelför samma ändamål tagits upp under anslaget Civilförsvar. m. /78 finns - som framgår av redogörelsen under punkten 6 -inom civilförsvaret två ekonomiska ramar. Till den ena, civilförsvar utomskyddsrum, hänförs anslagen Civilförsvar och Civilförsvar: Anskaffning avanläggningar. andra-"skyddsrumsramen"-innefattas anslagetCivilförsvar: Skyddsrum. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i dennadel och hemställer i fråga om fjärde huvudtiteln 1. att till Reglering av prisstegringar.fÖrcivilförsvarei för /78 anvisar ett förslagsanslag av 33 400 000kr., 2. att beträffande Civilförsvar a. bemyndigarregeringen att medge att civilförsvarsmateriel beställs inom en kostnadsram av , b. bemyndigarregeringen att medge att statsbidrag utgår för anskaffning av anläggningar för civilförsvarels krigsorganisa tion inom en kostnadsram av , c. /78 anvisar ett förslagsanslag av , 3. attriksdagen beträffande Civilförsvar: Skyddsrum a. bemyndigarregeringen att medge att statsbidrag utgår för anskaffning av skyddsrum för befolkningen inom en kost nadsram av , b. /78 anvisar ett förslagsanslag av , i fråga om statensallmänna fastighetsfond 4. att till Civilförsvar: Anskaffning avanläggningar för /78 anvisarett investeringsanslag av . 9.Det ekonomiska försvarets fortsatta utveckling Regeringen har i propositionen 1976/77:74 (bil. 1-231) föreslagit alt 1. godkänna de riktlinjer för det ekonomiskaförsvarets fortsatta utveckling som föredragande statsrådet har förordat, 2. godkänna de riktlinjer för ett nytt program förberedskapslagring av oljeprodukter m. m. för somföredragande statsrådet har förordat. FÖU 1976/77:13 93 a) lag om ändring i lagen (1957:343) om oljelagring m.m., b) lag om ändring i förordningen (1958:575) om avskrivning å vissaoljelagringsanläggningar, m. m., c) lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskildberedskapsavgift för oljeprodukter. försvarsutredning har mot bakgrund avgenomförd programplanering lämnat förslag till grunder för den fortsattautvecklingen av det ekonomiska försvaret och till inriktning av planeringenunder perioden / 78-1981 /82 (SOU 1977:1). Propositionen är grundad pådessa förslag. I den tas också ställning till oljelagringskommilténs förslagtill omfattningen av ett nytt oljelagringsprogram (SOU 1976:67). Efteratt inledningsvis ha berört det ekonomiska försvarets planeringsförhållandentar handelsministern till behandling upp grunderna för det ekonomiskaförsvarets fortsatta utveckling. Han berör därvid främst o allmänna mål för delekonomiska försvaret o planeringsprinciper o fredskrisproblematiken o kravenpå uthållighet föratt möta fredskriser,avspärrningssituationer och krigo särskilda studier rörande s. k. efterkris- och efterkrigstid. Handelsministern lämnardärefter förslag till programvis inriktning. Härvid behandlas följandeprogram och delprogram: Livsmedel Beklädnad m. m. Energi Bränslen och drivmedelm. m. Elkraft Övriga försörjningsviktiga varor Kemiska produkter m. m. Metallerm. Transporter Transportsamordning Järnvägstransporter LandsvägstransporterVägar FÖU 1976/77:13 94 I den programvisa redovisningen behandlar handelsministernfrämst o allmänna mål och inriktning i stort o krav på uthållighet o olika typer av beredskapsåtgärder o ekonomisk nivå enligt programplanerna. Förbränsle- och drivmedelsprogrammet lämnas därutöver förslag rörande bl. o lagringsperiodenslängd och behovet av en kontrollstation o olja för fredskriser o bränslen och drivmedelför avspärrning och krig o gasbensin och olja för kemisk industri o koksför metallurgisk industri o kärnbränslelagring o lagringsskyldighet och-ansvar o kostnader och finansieringsprinciper o lagtexter. Avslutningsvisbehandlar handelsministern behovet av personella resu rser vid det ekonomiskaförsvarets olika myndigheter, de beräknade kostnaderna för femårsperioden 1 977 / 78-I 98 1 / 8 2 samt de sammanlagda kostnaderna för /78 somfinansieras över statsbudgeten och oljelagringsfonden. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1976/77:91av i Agnas (m) vari yrkas att beslutar om intensifieradforskning och försöksverksamhet då det gäller gengasdrift både som ersättningför andra drivmedel och i beredskapssyfte. 1976/77:1504av m. fi. (s) såvitt gäller yrkandet 6 att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ett långsiktsprogramför det ekonomiska försvaret. 1976/77:1520av () såvitt gäller yrkandet 4 att hos regeringenbegär ensning av tidsförhållanden inom ekonomiskt försvar så att program föroljelagring får samma perioder som andra insatser. FÖU 1976/77:13 95 Enligt målen för totalförsvaret skallfolkförsörjningen i vidaste bemärkelse tryggas genom det ekonomiska försvaret.Försvarsministern har i det avsnitt av propositionen som behandlar degemensamma grunderna för totalförsvarets fortsatta utveckling bl. a. uttalatatt det måste anses vara av stor betydelse att vi inom landet har sådanatillgångar på förnödenheter och produktionskapacitet att nödvändig försörjningkan upprätthållas. Stor uppmärksamhet måste därför enligt försvarsministernfortlöpande ägnas åt utvecklingen av vårt näringsliv i syfte att behålla sådanproduktionskapacitet som är av särskild betydelse för vårt oberoende och föruthålligheten vid avspärrning och krig. En särskild planering för s. k.fredskriser behövs också. Handelsministern(prop. 1976/77:74 bil. 158) anser att det ekonomiska försvarets mål börformuleras på följande sätt: Det ekonomiska försvaret skall, med en efter förhållandenaanpassad försörjningsstandard, trygga försörjningen för det svenska samhälletom vi helt eller delvis blir hänvisade till egna försörjningsresurser. Tillgångenpå oundgängligen nödvändiga förnödenheter och tjänster skall säkerställas genomen väl avvägd beredskap inom och mellan de olika försörjningsområdena. Detekonomiska försvarets resurser skall kunna sättas in på det sätt som i varjeenskilt läge bedöms ge den bästa effekten, när det gäller att mildrapåfrestningarnas konsekvenser för landet. Resurserna skall härvid fördelas medbeaktande av att befolkningens, de olika samhällsfunktionernas ochtotalförsvarsmyndigheternas behov av resurser kan förändras efter hand som ettkris- eller krigsläge utvecklas. Utskottet tillstyrker att dessa mål läggs tillgrund för det ekonomiska försvarets fortsatta utveckling. De planeringsfömtsättningar som gäller för detekonomiska försvaret skiljer sig på fiera sätt från vad som gäller för detmilitära försvaret och civilförsvaret. Avgörande för våra möjligheter attupprätthålla viktiga samhällsfunktioner under kriser och krig är det svenskasamhällets och i synnerhet näringslivets kapacitet ochdess förmåga till snabb anpassning och omställning vid olika krissituationer.Verksamheten i fred inom det ekonomiska försvaret består till väsentliga delarav åtgärder som syftar till att i krissituationer möjliggöra fortsatt nödvändigverksamhet i det svenska samhället samt att i krig stödja våraförsvarsansträngningar. Dessa åtgärder utgörs främst av kompletteringar avnäringslivets resurser i form av beredskapslager, reservproduktionsutrustningarm. m., av olika stödåtgärder för att behålla produktionskapacitet samt avplanering för verksamheten vid kriser eller i krig. FÖU 1976/77:13 96 Skillnaderna i planeringsförutsättningar iförhållande till det militära försvaret och civilförsvaret har påverkatutformningen av systemet för långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret.Studier av det svenska samhällets förändring intar här en särskilt framträdanderoll. Översiktliga bedömningar rörande behov av beredskapsåtgärder i ett15-årigt tidsperspektiv har bedömts vara nödvändiga för att man skall kunnadels ta hänsyn till möjliga förändringar inom samhälle och näringsliv,dels i möjlig utsträckning påverka samhällsutvecklingen i en frånförsörjningssynpunkt positiv riktning, dels tillgodose behovet av samordningmed den långsiktsplanering som bedrivs inom totalförsvaret i övrigt.Tyngdpunkten i det ekonomiska försvarets långsiktsplanering har emellertidansetts böra föriäggas till den femåriga programplaneperioden. Dennaprioritering av studieinsatserna motiveras dels av svårigheterna att bedömautvecklingen inom samhället på lång sikt, dels av det ekonomiska försvaretsmöjligheter att på kunna anpassa inriktningen av verksamhetentill ändrade planeringsförutsättningar. Utskottet kan för sin del konstateraalt bedriven långsiktsplanering har skapat fömtsättningar förförbättrad samordning såväl mellan det ekonomiska försvarets olika program sommellan ekonomiskt försvar och övriga delar av totalförsvaret. Det har därmedenligt utskottets mening, tillsammans med det planeringsunderlag som numeraockså tas fram inom gmppen övrigt totalförsvar, blivit möjligt i enutsträckning som att göra samlade bedömningar rörande helatotalförsvarets fortsatta utveckling. Utskottet förutsätter att de planeringsprincipersom försöksvis har utnyttjats inom det ekonomiska försvaret i huvudsak kommeratt tillämpas även i fortsättningen. har beredskapsverksamheten inom detekonomiska försvaret i ökande omfattning inriktats mot att förstärka vårförsörjningsberedskap mot fredskriser. Utskottet har i tidigare sammanhang(FöU 1974:23 och 1975/76:35) uttalat att fredskrisproblematiken måste ägnas enökad uppmärksamhet i det ekonomiska försvarets planering. Utskottet delarhandelsministerns uppfattning att man med begreppet fredskris bör avse ett lägedå normal fredsstandard inte kan upprätthållas i produktion, sysselsättning,export och konsumtion på gmnd av importbortfall av en eller fleraförsörjningsviktiga varor utan att det är krig eller krigsfara i landet eller ivår nära omvärid. Ambitionsnivån när det gäller att möta fredskriser bör varaatt så långt möjligt upprätthålla normal fredsstandard samt att undvika störningari viktiga samhällsfunktioner. Utskottethar tidigare (FöU 1975/76:35) förordat att man vid planering och redovisning avkostnader m. m. gör åtskillnad mellan å ena sidan den rent säkerhetspolitisktmotiverade beredskapslagringen för krig och avspärrning och å andra sidan denberedskapslagring för främst fredskriser som svarar FÖU 1976/77:13 97 motbåde näringspolitiska och säkerhetspolitiska krav. Denna uppfattning redovisasockså av handelsministern. Utskottet anser att särredovisningen av kostnadernabör kunna drivas längre än vad som har kommit till uttryck i propositionen. Avföreslagna kostnader nästa budgetår för det ekonomiska försvaret (totalt ca 1180 milj. avses ca 750 milj. kr. för beredskap mot fredskriser medan ca430 milj. kr. hänför sig till beredskap för krig och avspärrning. Utskottetdelar handelsministerns uppfattning om vilka varor som i första hand ochnärmast i tiden bör bli föremål för fredskrislagring. Som utskottet tidigarehar framhållit (FöU 1976/77:35) bör det åligga de planerande myndigheterna attnoga och kontinuerligt bedöma riskerna för importstörningar avfredskriskaraktär och föreslå åtgärder. Fråganom finansieringen av fredskrislagringen av olja och oljeprodukter, inkl.petrokemiska produkter, har tidigare avgjorts av . Till frågan omfinansieringen av den föreslagna fredskrislagringen av metaller återkommerutskottet i det följande. Det ekonomiska försvarets uthållighet bör enligtutskottets mening i första hand definieras utifrån en föreställning om framtidakrisers och krigs karaktär och tänkbara utsträckning i liden samt medhänsynstagande till ekonomiska faktorer. I det ekonomiska försvarelsprogramplanering barett antal kris-och angreppsfall (miljöbeskrivningar)utnyttjats som exempel på sådana miljöer i vilka det ekonomiska försvaret iframtiden bör kunna verka. har bedömt alt dessa exempel -vid sidan av annat underlag - i huvudsak bör kunna utnyttjas som underlag vidbestämmande av kraven på det ekonomiska försvarets uthållighet.Handelsministern ansluter sig lill försvarsutredningens bedömning och anser attmålen för uthålligheten vid avspärrning och krig bör formuleras påföljande sätt: Vid planeringsperiodens slut skall huvuddelen avdet ekonomiska försvaret kunna klara de påfrestningar på vår försörjning som encirka ettårig avspärrnings- eller krigssituation kan medföra. De s. k.miljöbeskrivningar som har utnyttjats i programplanearbetet utgör goda exempelpå sådana avspärrnings- och krigssituationer. Fortsatta säkerhetspolitiskastudier bör medföra att underlaget i detta avseende ytterligare förbättras. Iplaneringsarbetet inom det ekonomiska försvaret skall dock inte möjligheternaav avspärrnings- och krigssituationer av annan längd uteslutas. Förattklara försörjningen under fieråriga kriseroch krigssituationer måste betydandeomställningar av produktion och konsumtion genomföras. De beredskapsåtgärdersom det ekonomiska försvaret vidtar mot påfrestningar av relativt kortvaraktighet skall därför även syfta till att möjliggöra och underlättabetydande omställningar av samhällets försörjning på . Detekonomiska försvaret bedöms f n. ha en ojämn beredskap, främst vad 7 Riksdagen1976/77. FÖU 1976/77:13 98 gällerberedskapslagring och materielanskaffning men även i fråga om planläggnings-och utbildningsverksamhet. De mål som gäller för det ekonomiska försvaretsolika funktioner (program) har formulerats mot olika bakgrund. Härtillkommer att de för programmen uppsatta målen f n. är uppfyllda i varierandegrad. Mot denna bakgrund anser utskottet det vara väsentligt att övergripandemål för uthålligheten prövas av statsmakterna. Utskottet anser att de avhandelsministern föreslagna målen ger uttryck för en lämplig inriktning av vårförsörjningsberedskap . Enligtvad utskottet har inhämtat kommer emellertid de föreslagna målen inte i allaavseenden att kunna uppnås till 1981/82 med de ekonomiska resurser som föreslåsför perioden /78-1981/82. a. kommer målen inom bränsle- ochdrivmedelsprogrammet till följd av de föreslagna nya oljelagringsåtagandenastidsmässiga utsträckning inte att vara uppnådda förrän den 31 december 1984.Målen för programmen Kemiska produkter m. m. och Metaller m. m. kommer budgetåret1981/82, med de åtgärder som är möjliga att vidta med föreslagna resurser tilldessa program, att vara uppfyllda till ca 50 resp. 80 96. Påflygtransportområdet kan rådande eftersläpningar av bl. a. rent tekniska skälinte inhämtas . Där har redan i programplaneringenförutsatts en tioårig uppbyggnadsperiod. Detsagda visaratt den eftersträvade jämnheten i beredskapen av olika skäl inte kanhelt uppnås redan vid slutet av planeringsperioden. Med hänsyn främst tillbehovet av tidsmässig balans inom totalförsvaret anser utskottet det vareangelägel att planeringen inom del ekonomiska försvaret inriktas mot att man såsnart som möjligt skall nå de av handelsministern föreslagna uthållighetsmålen. Iförslagen till uthållighetsmål ingår inte krav på försörjningsförmåga undertiden efter en avspärrning eller ett krig. Särskilda studier pågår f n. medsyfte att klarlägga behovet av beredskapsålgärder för sådan tid. Liksomhandelsministern finner utskottet det angeläget att dessa studier fullföljs.