bet · G001KU37 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om folkrörelsernas roll i samhället I motionen 1976/77:1000 av iRonneby m. fi. (s) yrkas att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkrörelsernas roll i samhället. Imotionen understryks att samhällsomvandlingen i hög grad förändratförutsättningarna för folkrörelsernas arbete. Motionärerna pekar bl. a. påtelevisionens genombrott,den ökade levnadsstandarden och befolkningsomflyttningen.Den ökade konkurrensen från kommersiella intressen är också en mycket viktigfråga i sammanhanget. Ävenrelationerna till samhällsorganen harenligt motionen förändrats. Ett intensivtsamarbete har utvecklats på en lång rad områden. En successiv utbyggnad avsamhällets stöd till folkrörelserna har skett. I andra fall har samhälletövertagit verksamheter som tidigare folkrörelserna haft ansvaret för. Närdet gäller uppgiftsfördelningen mellan samhället och folkrörelserna börutvecklingen bli föremål för skyndsam kartläggning.Olika modeller för samarbete mellan samhället och folkrörelserna bör utvecklasoch prövas i försöksverksamhet. Syftet bör vara att utifrån detta underiagklargöra inom vilka samhällsområden detta bör ske och vilka åtgärder som börvidtas från samhällets sida för att bereda folkrörelserna ett vidgatverksamhetsutrymme. Folkrörelsernas konkurrenssituation i förhållande tillkommersiella intressen bör även bli föremål för ökad uppmärksamhet. I motionenerinras om att f. n. förbereds inom en undersökning förungdomsorganisationernas del som syftar till att belysa denna frågeställning.Problemet är emellertid mycket vittomfattande t. ex. på fritids- ochkulturområdet och berör även andra typer av organisationer. Mot den bakgrundenär det motiverat att kartläggningar med ett mera vidsträckt syfte kommer tillstånd. Genom statens folkrörelseforskningsdelegation stöds av folkrörelsersjälva initierad forskning av betydelse för folkrörelserna. Denna forskningbehöver byggas ut. Inför utskottet har från kommundepartementets sidalämnats en redogörelse för det arbete i fråga om folkrörelsernas arbetsvillkorsom bedrivs inom departementet. Folkrörelsefrågorna harbehandlats i i många olika samman- 1Riksdagen 1976/77. KU 1976/77:37 2 häng.Det skall här nämnas att den tidigare kommunministern besvaradeen fråga i om vilka åtgärder till aktivt stöd till folkrörelserna somövervägs mot bakgrund av de stora kostnadsstegringarna som allvarligt hämmarorganisationernas arbetsmöjligheter. Svaret hade följande innehåll(riksdagsprotokollet 1975/76 nr 26): Folkrörelserna utgör ett omistligt inslag i vårdemokrati. De har gett och ger tusentals människor möjlighet till delaktighet isamhällsutvecklingen och en rikare tillvaro. Folkrörelserna behövs somsamlingspunkt för människor med olika intressen. De ger möjlighet tillfördjupade kontakter och erfarenheter av organisationsarbete. Under senare tidhar uppmärksamheten riktats mot folkrörelsernas arbetsmöjligheter från fleraolika håll. Regeringenhar successivt förstärkt stödet till folkrörelsernapå flera områden. Folkbildningsorganisationerna fick i det första steget avkulturreformen ökade ekonomiska resurser. har fått ökade anslagför stöd till de fria samfunden och invandrarkyrkorna. Ungdomsorganisationernahar fått förbättrade arbetsmöjligheter. Stödet till idrottsorganisationerna harbyggts ut kraftigt. De flesta av våra folkrörelser har statsstöd för sinverksamhet. kommer organisationerna in med sina ekonomiska önskemål.Vid dessa tillfällen ges fortlöpande möjligheter att pröva folkrörelsernasarbetsvillkor. Därvid tas hänsyn till såväl kostnadsökningar som möjligheternaför organisationerna att utveckla sin verksamhet. Folkrörelsernasarbetsmöjligheter prövas f n. inom kommundepartementet i samråd medfolkrörelserna. För detta ändamål och för handläggningen av kommunalademokratifrågor har departementet byggts ut. En referensgrupp med företrädareför folkrörelserna har bildats. Vid de kontakter, som vi har medfolkrörelserna, är det framför allt två frågeställningar som har aktualiserats. Denena gäller hur folkrörelsernas deltagande i den demokratiska processen skallkunna underiättas och utvecklas och den andra avgräns-ningen mellanfolkrörelsernas och samhällets uppgifter. Ettkartläggningsarbete i anslutning till de nämnda frågeställningarna har nupåbörjats i departementet. Vår strävan är att det arbetet skall ske i näraSamarbete med folkrörelserna. Detta arbete kommer sannolikt också att leda framtill en prövning av vilka principer som skall gälla för samhälletsbidragsgivning till folkrörelserna. Regeringensinitiativ är ett allvarligt menat försök att kartlägga de problem somfolkrörelserna upplever och med dem som utgångspunkt ge förbättrade möjligheterför folkrörelserna att bedriva sitt arbete. I motionen behandlas en rad centrala frågor rörandefolkrörelsernas förhållanden i det svenska samhället. En huvudfråga är därvidfolkrörelsernas roll i demokratin. Påopinionsbildningens område har folkrörelserna en utomordentligt viktig funktionatt fylla. Enligt motionen är det därför av största betydelse att garanterafolkrörelserna en stark ställning i detta avseende. I motionen pekas på behovetav förstärkta åtgärder från samhällets sida när det gäller t. ex. stöd KU 1976/77:37 3 Vidare bör förutsättningarna för en allsidig belysningi massmedier av folkrörelsernas verksamhet förbättras. Ökat utrymme förfolkrörelserna bör beredas i journalistutbildningen och i fortbildningen avjournalister. Lokalradionsinförande innebär en väsentligt förändrad situation på det lokala och regionalaplanet. Enligt motionen bör olika modeller för samarbete prövas, därvidutvärdering av de första årens erfarenheter från folkrörelsesynpunkt börgöras. Även när det gäller introducerandet av nya medier, t. ex. kabel-TV ochvideogram, är det angeläget att folkrörelserna bereds goda möjligheter attengagera sig alltefter egna önskemål beträffande såväl produktions- somdistributionsleden. Utskottetvill till en början starkt understryka folkrörelsernas betydelsefulla roll ivårt demokratiska samhällssystem. Vad gäller de konkreta frågeställningar somtagits upp i motionen bör erinras om att en rad initiativ redan tagits frånstatsmakternas sida i berörda hänseenden. behandlar f.n. en regeringsproposition vari föreslås att statligt stöd tillorganisationstidskrifter införs. Genomförs förslaget skapas ökade förutsättningarför folkrörelserna att verka i opinionsbildningens tjänst. Riksdagenskall under detta ta ställning till den s. k. högskolepropositionen ivilken bl. a. föreslås nya former för journalistutbildningen som tarsikte på enmersamhällsorienterad utbildning på detta område. Enligt utskottet torde deföreslagna reformerna vara ägnade att tillgodose även folkrörelseintressethärvidlag. Frågorom nya medier i form av s. k. kabel-TV och videogram har i olika sammanhanguppmärksammats från statsmakternas sida. som haft att behandlaen rad frågor om radions och televisionens utveckling och som kommeratt avge sitt slutbetänkande har övervägt hithörande spörsmål. har behandlat dessa frågor från vissa utgångspunkter. Denupphovsrättsliga sidan beträffande dessa nya medier är föremål för utredning.Beträffande videogram kommer-inom kort att tillsättas en särskild utredning. Sammanfattningsviskan enligt utskottet konstateras att på berörda områden pågår olikaundersökningar och utredningar samt tas en rad initiativ från samhällets sida. Imotionen framhålls att utvecklingen beträffande uppgiftsfördelningen mellan samhälletoch folkrörelserna bör bli föremål för skyndsam kartläggning och vid behovåtgärder vidtas för att bereda folkrörelserna ett vidgat verksamhetsutrymme.Likaså bör folkrörelsernas konkurrenssituation i förhållande till kommersiellaintressen följas med största uppmärksamhet. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att en särskild referensgrupp förfolkrörelsefrågor bildats under ledning av kommunministern såsom den iregeringen närmaste ansvarige för dessa frågor. I denna grupp ingår en radföreträdare förde stora folkrörelserna i landet. Arbetet har pågått i drygt ettår. Folkrörelserna har därvid framfört önskemål om olika frågeställningar som KU 1916/11:31 4 manvill ha belysta. Dit hör uppgiftsfördelningen mellan stat, kommun ochfolkrörelser där man mot bakgrund av de förändrade förutsättningar som skettunder senare år vill få till stånd en kartläggning på olika samhällsområden. Ävenfrågan om folkrörelsernas konkurrenssituation i förhållande till kommersielltbedriven verksamhet har aktualiserats inom referensgruppen. Bakgrunden är attmånga folkrörelser upplever en svårare situation i detta avseende än tidigare.Bland övriga problemområden som referensgruppen behandlar kan nämnas frågor omfolkrörelsernas behov av samlingslokaler, folkrörelsernas ekonomiskaförhållanden och det tidigare berörda spörsmålet om folkrörelsernas ställninggentemot massmedierna. Folkrörelsernas roll i det internationella arbetet hörockså till de ämnen som aktualiserats inom referensgruppen. Där gäller det påvilket sätt informationsutbytet och kontakterna mellan samhället ochfolkrörelserna kan utvecklas på det internationella fältet. Utskottetsgenomgång av de i motionen angivna frågeställningarna ger vid handen attstatsmakterna på olika sätt med största uppmärksamhet följerfolkrörelsefrågorna. Det bör framhållas att på detta område pågår enfortlöpande utvecklingsprocess. Folkrörelsernas betydelse för den demokratiskautvecklingen och framåtskridandet i vårt land är självklar. Enligt utskottetbör den verksamma referensgruppen för folkrörelsefrågor utgöraett viktigt instrument för samarbetet mellan folkrörelserna ochsamhällsorganen. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningenägnar folkrörelsefrågorna uppmärksamhet och tar de initiativ som på olikaområden kan komma att erfordras. Någon särskild åtgärd från sida medanledning av motionsyrkandet anser utskottet inte påkallad. Motionen får ansesbesvarad med vad utskottet anfört. att förklarar motionen 1976/77:1000besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande:herrar (), i (s), i (m). (),i (fp), i (s), (), iMalung (s), Schött (m), i (s), Kindbom (c), (), fruHammarbacken (c), () och (). KU 1976/77:37 5 avherrar i , , i , iMalung, i , och (alla s) som ansettatt utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Förhållandenamellan samhället och folkrörelserna är en fråga av central betydelse. Sedanfolkrörelsernas framväxt har det svenska samhället genomgått en betydandeomvandling, vartill folkrörelserna i hög grad bidragit. har ävenförutsättningarna för deras arbete i betydande utsträckning förändrats. Dettaförhållande uppmärksammas i motionen 1976/77:1000, där även folkrörelsernasroll \ det framtida samhället belyses. Folkrörelserna, som är fria ochsjälvständiga organisationer, avgör själva vilka arbetsuppgifter som de skallha . påverkas de emellertid i hög grad av samhällsorganensbeslut. Som framhålls i motionen är det därför väsentligt att dessa beslutfattas mot bakgrunden av en genomtänkt strategi i syfte att beredafolkrörelserna största möjliga verksamhetsutrymme. Motbakgrund av folkrörelsernas självständiga ställning i förhållande tillsamhällsorganen är det utomordentligt viktigt att folkrörelserna ges allamöjligheteratt följa och ge till känna sin mening i frågorsom nära berör dem.Därför är det anmärkningsvärt och beklagligt att utskottets majoritet motsattesig en remiss av motionen till berörda folkrörelseorganisationer. Därmed harmöjligheterna försämrats att 15 en allsidig och seriös behandling av de frågorsom aktualiserats i motionen. Detkan noteras att det pågår ett kartläggningsarbete, främst inomkommundepartementet, när det gäller folkrörelsernas arbetsförutsättningar. Medtillfredsställelse konstaterar utskottet att det arbete på detta område sominleddes av den socialdemokratiska regeringen fortsätter. Det är emellertidväsentligt att arbetet bedrivs systematiskt och med högintensitet. På sammagång är det viktigt att finna former för hur det fortsatta arbetet skall konkretiseras. Framför allt villutskottet peka på följande åtgärder som anförts i motionen. Föratt förbättra folkrörelsernas roll i demokratin är det t. ex. viktigt attfolkrörelserna ytteriigare uppmärksammas i journalistutbildningen och i fortbildningenför journalister, att en utvärdering av folkrörelsernas relationer tilllokalradion sker möjligt och att folkrörelserna ges en ökad andel avansvaret för information i samhällsfrågor. Närdet gäller uppgiftsfördelningen mellan samhället och folkrörelserna börutvecklingen bli föremål för skyndsam kartläggning. Olika modeller församarbete mellan samhället och folkrörelserna bör utvecklas och prövas iförsöksverksamhet. Folkrörelsernaskonkurrenssituation i förhållande till kommersiella intressen bör bli föremålför en allsidig kartläggning som omfattaräven andra organisationer änungdomsorganisationer, vilkas problem kommer att belysas av statensungdomsråd. KU1916/11:31 É Imotionen pekas på ytteriigare frågor som är väsentliga att även fortsättningsvisfölja med stor uppmärksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställerutskottet att bifaller motionen 1976/77:1000.