bet · G001AU3 · 1976-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om statliga pensionsförmåner 1975176:251 av herrar Henmark (fp) och () I motionen yrkas att riksdagenbeslutar hemställa att regeringen framlägger förslag till utjämning avpensionen för personal som pensionerats . Motionärerna påpekar att inrikesulskottet tidigareavstyrkt ett liknande yrkande med hänvisning till att frågor av det slagethandläggs i samma ordning som gäller för avlönings- och andraanställningsvillkor för statsanställda och att i sådana frågor skallutöva sitt inflytande genom sin lönedelegation. Det är dock enligt motionärernaknappast rimligt att lönedelegationen inom en bestämd förhandlingsram, som medhänsyn till inflationsrisken m. m. måste göras så trång som möjligt, kaninrymma kompensation för brister som uppkommit för . många fall långt tillbaka liggande orsaken till kompensationskravet gör altdetta knappast kan anses aktuellt i förhandlingssammanhang som rör nutidalöne-och anställningsvillkor, slutar motionärerna. 1975176:377 av () I motionen yrkas att avregeringen begär utredning och förslag rörande uppräkning och värdesäkring avlivräntor beviljade före . Motionären anser att det inte är rättvist att livräntor,som grundals på livräntetagarnas egna inbetalningar med gällandepenningvärde, utbetalas utan hänsynstagande lill inflationen. Därförärdetangeläget enligt motionären att livräntor uppräknas till dagens penningvärdeoch att dessa sedan liksom de nyare livräntorna genom exempelvis knytning lillbasbeloppet värdesäkras. Det hävdas vidare att frågan är sådan att den intetorde kunna lösas genom förhandlingar och att ett särskilt ingripande behövs. Iförsta hand föreslås att frågan om de ekonomiska konsekvenserna av ettgenomförande av förslaget utreds. 1975/76:1889 av m.fl. (tn) 1 motionen yrkas att medanledning av vad som anförts i motionen om pensionstillskott till stals- ochkommunalpensionärer hos re- 1 Riksdaf-en 1976/77. AU 1976/77: 3 .2 geringenbegär lämpliga åtgärder och vid behov förslag till vårsessionen med 1975/76 årsriksrriöte. Motionärernaerinrar om att statspensionen är samordnad med folk- och ATP-pensionerna,vilket innebär att pensionen är en s. k. bruttopension. Vidare framhållermotionärerna att den standardhöjning av folkpensionen som erhölls den 1 januari1975 för statspensionärerna inte innebar någon annan ändring än att deraskompletteringspension minskade lika mycket. Genom samordningen fårstatspensionärerna inte heller den standardhöjning i form av pensionstillskottsom fr. o. m. tillkommer såväl vanliga folkpensionärer som defolkpensionärer som också uppbär en liten ATP-pension. Motionärernaanser att det inte kan vara rättvist att statspensionärerna inte skall erhållanågon standardförbättring. Därför föreslås att statspensionärerna, utöver desmärre förbättringar som kan erhållas genom de förhandlande parterna och innannuvarande bruttosystem ersattes med något annat, genom tillerkännesen standardförbättring i form av ett generellt tillägg som motsvarar det s. k.pensionstillskottet om av basbeloppet. Tillägget,som föreslås utgå från , skulle bli ca . imånaden med eventuell reducering i förhållande till tjänstetidsfaktorn. Avslutningsvisföreslås att samma regler bör gälla för kommunalpensionärer. Gällandebestämmelser m. m. Bestämmelserna om de statsanställdas pensionerfinns i statens allmänna tjänstepensionsreglemente(SPR) med följdförfattningar.Vissa bestämmelser i reglementet har med verkan fr. o. m. den 10 december 1974givits avtalskaraktär. Administrationen av statspensionerna handhas av statenspersonalpensionsverk. Del statliga pensionsreglementet omfattar statsanställdatjänstemän, oavsett anställningsform, vilka fyllt och innehar anställningmed en sysselsättningsgrad av lägst . Pensionkan utgå i form av ålderspension, sjukpension, förtidspension, egenlivränta,familjepension samt familjelivränta. Pensionsförmånerna är numeravärdebeständiga. Livräntorna bestäms fr. o. m. på grundval avbasbeloppet vid ingången av det år då de utbetalas. Enligt en vid 1975 årsförhandlingar mellan och vederbörande personalorganisationeravtalad ändring i pensionsbestämmelserna skall normalbeloppet av pension följabasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Parterna var även överens om attmotsvarande skulle gälla för pensioner som inte är beviljade enligt avtalet,dvs. pensioner enligt äldre piensionsreglementen. Ålderspensionenligt SPR utgår tidigast vid pensioneringsperiodens nedre gräns. Vidpensioneringstillfället utgör hel ålderspension i princip AU 1976/77: 3 3 Detta fastställs med hänsyn till befattningshavarensavlöning närmast före pensioneringen. Understigerantalet tjänsteår det som erfordras för hel pension, minskas pensionens beloppi motsvarande mån. Lönen för personer i motsvarande befattning kan ha ökatsefter pensioneringen dels genom att tjänsten har flyttats upp någon eller någralönegrader, dels genom att lönen i lönegraden har höjts. Någon direkt effekt påpensionen av att pensionärens tidigare tjänst flyttats upp någon eller någralönegrader uppnås inte. Destatliga pensionsförmånerna är samordnade enligt den s. k. bruttometoden medförmånerna från den allmänna pensioneringen, dvs. folk- och tilläggspensioneringeni lagen om allmän försäkring. Bruttosamordningen innebär att den enskilde ärberättigad till minst de förmåner som skall utgå enligt pensionsreglementet. Enföljd av systemet är alt en ökning av folk-eller tilläggspensionsförmåner intefår någon betydelse för en statspensionär så länge ökningen inte innebär attfolk- och tilläggspensionen överskrider 65-procentnivån. Motioner med yrkanden bl. a. om utjämning avpensionerna till f d. statstjänstemän har tidigare behandlats avinrikesulskottet (InU 1973:33 och InU 1975/76:19). Motionernaavstyrktes med hänvisning till att frågor av det slaget handläggs i sammaordning som gäller för avlönings- och andra anställningsvillkor för statsanställdaoch att i sådana frågor skall utöva sitt inflytande genom sinlönedelegation. godkände utskottets inställning. Representanternai utskottet för moderata samlingspartiet och uttalade dock vidbehandlingen av frågan vid föregående (InU 1975/76:19) i ett särskiltyttrande att särskilda insatser bör göras för att ge kompensation till degrupper som blivit missgynnade på grund av den urholkning som skett avstatstjänstemännens pensioner. Fråganom uppräkning av äldre livräntor har tidigare behandlats av . avstyrktes således ett yrkande av denna innebörd år1974 (SfU 1974:17) med hänvisning till att.denna fråga i första hand bör lösasgenom förhandlingar mellan berörda parter på arbetsmarknaden. De statsanställdas pensionsförmåner regleras numeragenom avtal som träffas mellan de statsanställdas organisationer och statensavtalsverk. Helålderspension utgår med i princip av slutlöneklassen i den lönegradden anställde hade vid avgången med pension. Pensionssystemet är samordnat medden allmänna pensioneringen enligt den s. k. brutto- AU 1976/77: 3 4 metoden.Vid hel pension innebär detta att folk- och tilläggspensionsförmåneninkluderas i totalsumman för den statliga pensionen. Den enskilde är därvidberättigad till minst de förmåner som följer av del statliga tjänstepensionssystemet.Samordningen är således individuell och innebär att den statsanställde aldrigkan bli sämre ställd i pensionshänseende än den som uppbär enbart förmåner frånden allmänna pensioneringen. En följd av systemet är att en ökning av folk-eller tilläggspensionsförmåner inte får någon betydelse för en statspensionärså länge ökningen inte innebär att folk-och tilläggspensionen överskrider65-procentnivån. De statliga tjänstepensionerna är fr. o. m. 1975 värdesäkradegenom anknytning till basbeloppet. Ensialstjänsieman som lämnar tjänsten får ut sinapensionsförmåner från den statliga anställningen i form av livränta. Livränta -på grund av avgång - är från tidpunkten för utbetalningenvärdesäkrad genom anknytning till basbeloppet. Deföreliggande motionerna går ut på alt statstjänstemannens pensionsförmånerskall förbättras. m. fl. (m) anser med hänvisning till reglernaom brutlosamordningen i motionen 1975/76:1889 att statspensionärerna allmäntsett varit missgynnade. Motionärerna föreslår därför alt ett generellt tilläggmed av basbeloppet skall utgå till denna grupp. Imotionen 1975/76:251 av herrar Henmark (fp) och () begärs förändring avde statsanställdas pensionssystem på del sättet alt vid pensionsberäkningenskall utgångspunkten inte enbart vara den lönegrad vederbörande hade i sintjänst vid pensionstillfället utan hänsyn skall även tas lilllönegradsuppflytlningar av tjänsten som skett därefter. Imotionen 1975/76:377 begär dessutom att livräntor som är beviljadeföre skall räknas upp och värdesäkras. Somframgår av del anförda är utvecklingen av de statsanställdas pensioner enkonsekvens av de överenskommelser som de anställdas organisationer sluter medstatens avtalsverk. har överenskommelserna förstatspensionärerna inneburit ökade förmåner med sammanlagt mellan 20 och 30procent, varvid de låga pensionerna höjts mest. Man kan som framgår avmotionerna ha olika uppfattningar om storieken av de totala belopp som avsattsför pensionerna och om fördelningen av de beloppen. Detta är emellertid frågorsom avgörs efter förhandlingar. har möjlighet att inverka härpå genomsin lönedelegalion. Enligt utskottets uppfattning bör inflytandeutövas den vägen och inte genom uttalanden eller åtgärder av det slagmotionärerna tänker sig. AU 1976/77: 3 5 Medhänsyn till det anförda hemställer utskottet au motionerna 1975/76:251, 1975/76:377 och1975/76:1889 inte föranleder någon åtgärd. Nänarande:herrar (), i (c), i (s). Stridsman (c), i (s), (), herrarGustafsson i (c), (), (), herrar (), i (fp), (), fru (), () och ().