bet · G001KU40 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gäller anslag tilldatainspektionen jämte motioner i datafrågor I detta betänkande behandlas dels regeringensförslag i propositionen 1976/77:100 bilaga 5 (justitiedepartement) underpunkten A 9 Datainspektionen, dels de under allmänna motionstiden väcktamotionerna 1976/77:937 av m.fl. (vpk) om förbud mot handel medpersondata och 1976/77:981 av i m. fl. (s) om utvärderingav datoriseringen inom statsförvaltningen. Motiveringen till den senaremotionen återfinns i motionen 1976/77:980. Övermotionen 981, yrkande 2, har förvaltningsstyrelse avgett yttrande,vilket återges i bilaga. Under innevarande budgetår utgår i anslag tilldatainspektionen . Inspektionen har för /78 begärten uppräkning av anslaget med . I budgetpropositionen har regeringenföreslagit "att till Datainspektionen för /78anvisa ett förslagsanslag av ." Propositionens förslaginnebären ökning med . Förbudmot handel med persondata m. m. I motionen 937 (vpk) hemställs att "riksdagenbegär förslag om sådana ändringar i datalagstiftningen att all handel medpersondata förbjuds och de genom datalagens tillkomst ökade svårigheterna attbedriva samhällsvetenskaplig forskning undanröjs". Enligtmotionen är datalagen ett viktigt steg mot kommersiellt missbruk avpersondata. Motionärerna anser dock att lagen har haft vissa negativakonsekvenser framför allt för vissa samhällsvetenskapliga forskningsprojekt. Enligtmotionen är det fortsatt angeläget att bekämpa kommersiellt och byråkratisktmissbruk av persondata. Det behövs en ökad kontroll av hur persondatautnyttjas, inte minst av näringslivet. All handel med persondata måsteförbjudas. Uttag av persondata av statliga och kommunala register måste följanoggranna tillämpningsföreskrifter. 1 1976/77. KU 1976/77:40 2 lenav att privata register följer datalagens besiämrnelser måste skärpas genom attdatainspektionen får ökade resurser. Enligtmotionen har dock rädslan för integritetsriskerna utnyttjats av reaktionärakrafter som ställt krav på minskad insamling av data till statliga ochkommunala register. Detta leder till en minskad kunskap om samhället och därmedminskade möjligheter att förändra det. Motionärerna kräver i stället ensatsning på uppbyggnad av statliga och kommunala datasystem, där data samlas inoch sammanställs i arbetarklassens och folkflertalets intresse. Vid regeringssammanträde den 11 mars 1976bemyndigades föredragande statsrådet att tillkalla den utredning om en allmänöversyn av datalagstiftningen som uttalade sig förvåren 1975 (KU1975:11. rskr 103). Enligt direktiven skall utredningen i enförsta etapp göra en allmän kartläggning av problemområdet. Arbetet i denförsta etappen bör avslutas med att alternativa lösningar presenteras i enoffentlig diskussionspromemoria, om möjligt under första halvåret 1977.Därefter kan ytterligare direktiv till utredningen visa sig önskvärda. Enligtdirektiven bör utredningens arbete i det inledande skedet koncentreras tillfrågorna om integritetsskyddel. Därefter bör utredningen i den andra etappen taupp frågan om möjligheterna att med hjälp av ADB-tekniken öka tillgänglighetenav den information som finns samlad hos olika samhällsorgan. Enligtuppgift från utredningen kommer ovannämnda diskussionspromemoria attpresenteras . Defrågor som tas upp i den nu aktuella motionen skall enligt direktiven övervägasav utredningen. Frågan om försäljningen av datorlagrade personuppgifter förkommersiellt bruk förekommer i direktiven i en uppräkning av de frågor somenligt betänkande borde övervägas avutredningen. Någon ytterligare kommentar till denna fråga lämnas inte idirektiven. Beträffandefrågan om personregister inom den vetenskapliga forskningen anförs idirektiven följande: Frågan vilken betydelse som skall tillmätasintresset av att ett visst register kommer till stånd kan aktualiseras bl. a.för register inom den vetenskapliga forskningen, särskilt samhällsforskningen.Inte sällan kan det bli nödvändigt att göra en avvägning mellan å ena sidan detvärdefulla underlag för forskning och reformarbete som studier med inslag avpersondata kan ge och å andra sidan integritetskraven. Från forskarhåll haruttalats farhågor för att den nuvarande ordningen skulle kunna hota forskningensfrihet och oberoende. Kommittén bör överväga vad som kan göras för att manskall kunna försäkra sig om att sådana konsekvenser inte uppstår.Utgångspunkten bör dock självfallet vara att forskningen såväl som annanverksamhet i samhället skall bedrivas under tillbörlig KU 1976/77:40 3 respektför enskild privatsfär, I sammanhanget vill jag nämna alt kommittén kan haanledning beakta behovet av särskilda regler för forskning ochstatistikproduktion också i fråga om tillståndsproceduren och i andra liknandehänseenden. Frågan om handel med persondata behandlades avkonstitutionsutskottet med anledning av yrkanden i en motion avherr m. fl. (vpk). I sitt betänkande (KU 1975/76:47) anfördeutskottet all ett ställningslagande till de i motionen behandlade frågorna inteborde göras i avvaktan på den nya datalagsulredningens arbete. Med hänvisninghärtill avstyrkte utskottet motionsyrkandena. Allmänbetenstillgång till datorlagrad information I motionen 981, yrkande 1 av i Lundm. fl.ts) hemställs med hänvisning till vad som anförs i motionen 980 (sesärskilt s. 9-10) "att beslutar uttala alt statskontoret ges iuppdrag alt dels utvärdera hur den hittillsvarande datoriseringen inomstatsförvaltningen har påverkat medborgarnas möjligheter till insyn imyndigheternas verksamhet, dels utforma förslag till riktlinjer för hurinsynen i enlighet med offentlighetsprincipen skall kunna bevaras och helstförbättras, när myndighet står i begrepp alt lägga över pappersbundeninformation i ett datasystem". Enligtmotionärernas uppfattning måste del till en medveten politik från samhälletssida för att stärka det demokratiska inflytandet över hur datateknikenutnyttjas i olika sammanhang. Det är därför nödvändigt alt vidta konkretaåtgärder, så att även andra grupper och enskilda än de ekonomiskt starka fårmöjligheter att styra datatekniken i en riktning som tillvaratar deras intressen.De förslag som förs fram i motionen syftar till att lägga en grund för endatapolitik med denna inriktning från samhällets sida. Blandde problemområden som nämns i motionen är frågan om allmänhetens tillgång tillinformation. Enligt motionen får den ökade datorlagringen av offentligahandlingar inte göra det svårare för allmänheten all få tillgång tillinformation. Tvärtom måste man utforma datorsystemen så alt fler människor kanfå tillgång till mer information om samhället och myndigheterna. Motionärernaerinrar i detta sammanhang om direktiven till datalags-kommittén. I dessaframhålls bl. a. all den återkommande diskussionen kring inlegritelsfrågan kanundanskymma det förhållandel all datortekniken, rätt utnyttjad, positivt kan främja den allmänna upplysningen i* 1976/77. KU 1976/77:40 4 ochden informerande debattens sak. Enligt motionärernas uppfattning bordedalalagskommittén göra en bred analys av möjligheterna på detta område. Delfinns enligt motionärerna en uppenbar risk för att kommittén till den gradkoncentrerar sig på den översyn av datalagen som är dess huvuduppgift attfrågorna kring hur dalatekniken skall kunna utnyttjas för att öka allmänhetensinsyn i myndigheternas verksamhet riskerar att försummas. Somunderlag för delta arbete är del enligt motionen viktigt alt en inventeringsnabbi kommer i gång av hurdaloriseringen inom den statliga sektorn harpåverkal och kommer all påverka allmänhetenstillgång till information. Statskontoret bör i samarbete med dalalagskommitténfå i uppdrag att göra en sådan utvärdering och inventering. Statskontoret böräven få i uppdrag att utreda i vilken utsträckning som existerande datorsystembör förändras för alt bevara och om möjligt förstärka offentlighetsprincipen. Som redan nämnts skall datalagsuiredningen i sinandra etapp ta upp frågan om möjligheterna att med hjälp av ADB-tekniken ökatillgängligheten av den information som finns samlad hos olika samhällsorgan.Beträffande denna fråga anförs i direktiven bl. a. följande: Målsättningen för utredningens arbete med dennafråga har jag i del föregående: att såvitt möjligt göra den informationsom hos det allmänna är lagrad på ADB-medier mera lättillgänglig förallmänheten så alt den i ökad omfattning kan komma samhällsdebatt och forskningtill del. I första hand bör kommittén kartlägga vilka medel som står till budsför alt öka tillgången till den Jalorlagrade informationen. Åtgärder av fleraolika slag torde här komma i fråga. Åtskilligasvårigheter och komplikationer är emellertid förenade med en mera aktivinformationsförmedling. De måste givetvis uppmärksammas underutredningsarbetet. En självklar utgångspunkt är sålunda alt de krav som kanställas på myndigheterna inte får leda till att deras egna arbetsuppgifter blireftersatta. Kostnadsfrågorna måste också beaktas. Del är rimligt att tjänsterinte skall tillhandahållas utan kostnadsläckning från beställaren. Vidaremåste tillses all en ökad öppenhet inte får till följd all skyddet för denindividanknulna personinformationen försvagas. Kommittén torde också behövaöverväga vilka begränsningar som i sammanhanget behövs för alt hindra ettoönskat utnyttjande av det allmännas ADB-material för rent kommersiella syften. Detär tydligt att en vidgad reell offentlighet kring ADB-informationen kräverinsatser och avvägningar på lång sikt. Man får därför inte låsa fast de nyaåtgärderna i stela rättsliga former. En del av åtgärderna är f ö. av det slagetatt de över huvud taget inte lämpar sig för lagstiftning. En annan sak är allfördelar möjligen skulle kunna uppnås genom en lagleknisk särreglering avADB-medierna i TF, där de båda f n. och enligt prop. 1975/76:160 är samordnademed konventionella handlingar. Förslag i denna riktning har förts fram avdatainspektionen. Kommittén bör vara oförhindrad att pröva frågan om särskildagrundlagsbestämmelser KU 1976/77:40 5 Enligt min mening bör man dock gå ifrån nuvarandesystematik endast om en annan lagteknisk lösning framstår som klart överlägsen. Riksdagensmöjligheter att via dataterminal utnyttja justitiedepartementetsinformationssystem I motionen 981, yrkande 2 av i Lundm. (s) hemställs med hänvisning till vad som anförs i motionen 980 (sesärskilt s. 11-12) "att beslutar att ge riksdagensförvaltningsstyrelse i uppdrag att utreda och framlägga förslag om hurriksdagen och dess ledamöter via en särskild dataterminal kan utnyttjajustitiedepartementets informationssystem". Motionärernaerinrar om alt i anslutning till RI-systemet(Rättsväsendets informationssystem) har byggt upp ett informationssystem, ivilket redan nu finns en hel del databaser av allmänt intresse. 1 systemetlagras uppgifter om lagar och författningar, om olika rättsfall avprejudicerande betydelse liksom om pågående utredningar m. m. Enligt motionenfinns i delta system material samlat som ledamöter och tjänstemänskulle kunna ha stor nytta av i sitt arbete. Motionärerna föreslår därför attfrågan om anslutning via dataterminal till justitiedepartementetsinformationssystem utreds av förvaltningsstyrelse. Förslag bör kunnaföreläggas . haravgell yttrandeöver motionen 981, yrkande 2 (bilaga). I yttrandet redovisas delutredningsarbete på ADB-områdel som pågår inom iförvaltningskontorets regi. Avslutningsvis konstateras att åtgärder i linjemed motionens förslag redan har vidtagits under detta arbete. I detta betänkande behandlar utskottetbudgetpropositionens förslag om anslag till datainspektionen samt två motioneri olika datafrågor. Vidbehandlingen av motionsyrkanden rörande datalagen m. m, vid riksmöteuttalade utskottet i sitt av godkända betänkande att enparlamentarisk utredning borde tillsättas för att göra en allmän översyn avdatalagen. Regeringen fastställde direktiven för utredningen omöversyn av lagstiftningen om personorien-terad ADB-information m, m,(datalagsutredningen). KU 1976/77:40 6 skallutredningen i en första etapp kartlägga, systematisera och sovra det omfattandedebatt- och utredningsmaterial som föreligger i fråga om integritetsskyddeti samband med personregistrering. Arbetet i den första etappen bör avslutas medatt alternativa lösningar presenteras i en offentlig diskussionspromemoria. andra etappen bör utredningen bl. a. ta upp frågan om att ökatillgängligheten hos den information som finns samlad hos olika samhällsorgan.En sådan förstärkning av offentlighetsprincipen får enligt direktiven sittfrämsta värde för partier, intresseorganisationer och andra sammanslutningaroch för massmedierna men tjänar därmed också allmänhetens intresse. framhöll vid behandlingen av datamotioner /riksmöteär det värdefullt att utredningsarbetet ges en sådan uppläggning attutredningen under den inledande etappen kan arbeta obundet och har stor frihetatt överväga olika lösningar av de integritetsproblem som är förenade med denalltmer omfattande användningen av ADB-tekniken vid personregistrering. Det ärenligt utskottet vidare tillfredsställande om utredningsarbetet kan bedrivas såskyndsamt att ett första betänkande kan presenteras . Enligtmotionen 937 bör datalagstiftningen ändras så att all handel med persondataförbjuds. Ändringarna bör också syfta till att undanröja de ökade svårigheternaatt bedriva samhällsvetenskaplig forskning, som enligt motionen blivit en följdav datalagens tillkomst. Utskottet vill erinra om att frågan om försäljningenav datorlagrade personuppgifter omfattas av datalagsutredningens uppdrag.Detsamma gäller frågan om personregister inom den vetenskapliga forskningen.Enligt utskottet bör resultatet av utredningens arbete med dessa frågor inte nuföregripas av ställningstaganden från sida. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionen 937. Imotionen 981 tas bl. a. upp en annan fråga som också berörs i direktiven tilldatalagsutredningen, nämligen frågan om allmänhetens tillgång till datorlagradinformation. Enligt motionen får det ökade utnyttjandet av datorer inom denoffentliga sektorn inte göra det svårare för allmänheten att få tillgång tillinformation. Tvärtom måste man utforma datorsystemen så att mer information omsamhället och myndigheterna görs tillgänglig för allt fler människor. Enligtmotionen 981, yrkande 1. bör därför uppdras åt statskontoret att klarläggadatoriseringens effekter på medborgarnas möjligheter till insyn imyndigheternas verksamhet och på grundval härav lämna förslag till oförändradeeller helst förbättrade insynsmöjligheter. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att användningen av ADB-tekniken förinformationsbehandling inte får urholka offentlighetsprincipen. bör man i stället sträva efter att ta den nya teknikens resurser ianspråk för att öka möjligheterna att ge allmänheten tillgång till informationom myndigheternas verksamhet. KU 1976/77:40 7 liggeremellertid denna fråga inom ramen för det uppdrag som datalagsutredningenerhållit. Motionen behöver därför i denna del inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Motionen 981, yrkande 1, får anses besvarad med vad utskottet nuanfört. Imotionen 981, yrkande 2, föreslås en utredning om möjligheter attvia dataterminal utnyttja informationssystem. Enligtmotionen finns i detta system material samlat som ledamöter ochtjänstemän skulle kunna ha stor nytta av i sitt arbete. Utskottet finner dentanke som framförs i motionen väl värd att vidareutveckla. 1 remissyttrandefrån förvaltningsstyrelse över detta motionsyrkande anförs bl. a.att åtgärder av detta slag redan prövas inom den pågåendeutredningsverksamheten på ADB-området i . Motionens syfte får alltsåanses tillgodosett. Utskottet föreslår att motionen även i denna del förklarasbesvarad med vad utskottet nu anfört. Budgetpropositionensförslag till anslag till datainspektionen för /78 tillstyrks avutskottet. föreslås således anvisa för detta ändamål ettförslagsanslag på . 1. till Datainspektionen för /78under andra hu vudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande yö/77(/ mot handel med persondatam. m. avslår motionen 1976/77:937, 3. beträffande allmänhetens tillgång till datorlagradinformation förklarar motionen 1976/77:981, yrkande 1, besvarat a-d ed vadutskottet anfört, 4. beträffande möjlighet för att utnyttjajustitiedepartementets informationsdatasystem förklarar motionen 1976/77:981,yrkande 2, besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande:herrar (), i (s), i (m). ().Fiskesjö (c), i (fp), i (s), iRonneby (s). Kindbom (c), (), (), (),(), () och (). KU 1976/77:40 8 Motion1976/77:981 yrkande 2 om anslutning via dataterminal till justitiedepartementetsinformationssystem Med anledning av begärt yttrande rörande rubr. fårförvaltningsstyrelsen anföra följande: informationsutrednings arbetsgrupp förADB-frågor avgav i sin slutrapport vissa förslag rörande detfortsatta utvecklingsarbetet på ADB-området. Blandförslagen behandlades även möjligheterna att skapa ett egetdatorbaserade informationsåtervinningssystem (söksystem). Praktiskt skulledetta fungera så, att man vid textskärmar inom skulle kunnasätta sig i förbindelse med systemet, ställa frågor och erhålla svar. För ensådan frågeverksamhet krävs en dator, ett "programpaket" (det s. k.söksystemet) samt en "databas" innehållande den information inomvilken sökning efter svar på ställda frågor kan utföras. Arbetsgruppenkunde inte ta ställning i en hel rad principiellafrågor: egen dator eller extern dator, minidator eller konventionell"stordator", osv. Vidare var det svårt att på detta tidiga stadium taställning i valet mellan olika på marknaden förekommande söksystem;arbetsgruppen diskuterade även möjligheten av ett söksystem av egenkonstruktion. Slutligen var valet av datamedium för databasen liksomlagringsmetodiken helt beroende av valet av dator och söksystem. Dåarbetsgruppen bedömde att uppbyggandet av en (retroaktiv) databas ochutarbetandet av rutiner för fortlöpande lagring av ny information i databasenskulle kräva arbete beslöt man förorda att detta arbete omedelbartpåbörjades på sådant sätt att databasen tills vidare byggdes upp på neutraltdatamedium med begagnande av neutral lagringsmetodik. När detta arbete varklart räknade arbetsgruppen med att valsituationen på marknaden beträffandedatorer och söksystem skulle ha förbättrats. Efter slutligt val skulledatabasen i princip endast behöva konverteras till rätt datamedium och ges rättlagringsform. Arbetetmed uppbyggandet av databasen på ovan beskrivet sätt pågår iförvaltningskontorets regi. Parallellt härmed bedrivs även allmänt utredningsarbeterörande olika alternativa söksystem. Härvid har även det söksystem, som inomramen för Rl-systemet (Rättsväsendets informationssystem) byggts upp hos DAFAav , studerats med bl. a. den möjligheten för ögonen attriksdagen skulle kunna ansluta sig till söksystemet. Härigenom skulle - underförutsättning av medgivande från dels datainspektionen, dels övriga anslutnamyndigheter - Rl-databasen bli tillgänglig för sökning även för riksdagensledamöter KU 1976/77:40 9 såsnart erforderliga linjeförbindelser med DAFA etablerats och skärmarinstallerats. Skulle överföra sina hos DAFA redan lagrade data samtnytillkommande data i sådan form som söksystemet förutsätter skulle omväntandra anslutna myndigheter kunna söka i sålunda skapade databas. Åtgärderi linje med motionens förslag har sålunda redan vidtagits i syfte att från enförsöksskärm inom etablera förbindelse med Rl:s söksystem.