bet · G001FöU11 · 1976-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1976/77:85 om åtgärder för försörjningsberedskapenpå skoområdet jämte motion 1 betänkandet behandlas förslag som regeringen -efter föredragning av Statsrådet - har förelagt ipropositionen 1976/ 77:85 (). Vidare behandlas motionen1976/77:1446, yrkandet I. Försvarsutskottethar inhämtat yttrande över propositionen och motionsyrkandet frånnäringsutskottet. Yttrandet fogas till betänkandet som bilaga. 1.Försörjningsberedskapen m. m. på skoområdet Regeringenhar i propositionen (s. 2-54) delsgett till känna vad föredragande statsrådet har anfört omförsörjningsberedskapen m. m. på skoområdet, c/ekföreslagit att godkänna de åtgärder för försörjningsberedskapen påskoområdet som föredragande statsrådet har förordat. Föredragande statsrådet (handelsministern) har ihuvudsak anfört och förordat följande. m. på skoområdei Tillfredsställande försörjningsberedskap är en avförutsättningarna för att säkerhetspolitiska mål skall kunna uppnås.Handelsministern ansluter sig till bedömningen att beklädnadsområdet -skoförsörjningen inbegripen - bör hänföras till en kategori av förnödenheter,för vilka det är särskilt viktigt att en viss minimistandard verkligen skallkunna säkerställas i ett knsläge. Grundläggandeför planeringen inom det ekonomiska försvaret är den försörjningsuthållighetoch den försörjningsstandard som man eftersträvar samt omfattningen av denutrikeshandel som förutsätts vara rimlig under en avspärrning. Handelsministernavser att föreslå regeringen att, lämna förslag tillriksdagen om u t h å 11 i g h e t på beklädnadsområdet i dess helhet.Beträffande skoområdet anser han dock att statsmakterna redan nu baretttillräckligt underiag föratt ta ställning till försörjningsuthålligheten för 1Riksdagen 1976/77. FÖU 1976/77:11 2 perioden1977/78-1981/82. Uthålligheten på detta område bör enligt hans mening bestämmasmed utgångspunkt i en avspärrningssituation under - följd av enefterkristid av ungefär den längd som har studerats i försöken medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. Beträffandeförsörj ni ngss ta nda rd vid en kris innebär handelsministerns anförande atthan inte tar ställning till enskildheter i följande utredningsförslag (Skor ikristid. Ds H 1976:7). Alla människor i åldern bör ha tillgångtill minst ett par grova skor som kan användas utomhus i kallt och fuktigtväder samt ett par gummistövlar. Barn i åldern bör kunna tilldelas ettpar grova lågskor eller kängor och ett par gummistövlar vartannat år.Barn som är bör härutöver få ett par tunna läderskor varje år.Tilldelningen till barn av en kris skall kunna halverasmed hänsyn till befintliga skor i hushållen vid krisens början. För personersom är förutsätts en tilldelning av ett par grova läderskor fören treårig kris. Tilldelningen av arbetsskor inkl. skyddsskor bör motsvaraförbrukningen under normala förhållanden. Träskorskall kunna användas i ökadutsträckning och ersätta främst tunna läderskor. En särskild tilldelningberäknas för personer som övergår från inomhusarbete till arbete utomhus. Handelsministern räknar med att civilbefolkningenbör kunna i viss mån tillgodoses med kängor och pjäxor utöver de behov avarbetskängor o. d. som utredningen har räknat med. Han kan emellertid inte delavissa remissinstansers åsikt att varje person generellt bör kunna garanterasett par kängor/ pjäxor. Merän av förbrukningen av skor, exkl. träskor, tillgodoses med import frånandra länder. För en avspärrning av lång varaktighet är det enligthandelsministerns mening inte rimligt att förutsätta annat än att en viss importskall kunna upprätthållas på detta område. Han framhåller dock att varjeberäkning av möjlig krisimport innehåller ett mått av osäkerhet och påpekar attbehovet av produktionskapacitet är relativt känsligt för förändringar iantaganden om krisimport. Etteffektivt ransoneringssystem minskar kostnaderna för försörjningsberedskap.Handelsministern anser det önskvärt att ha selektiva inslag iransoneringssystem på detta område, dvs. att man tar hänsyn till om individeller familj faktiskt behöver nya skor den av en kris. Närdet gäller olika sätt att upprätthålla en försörjningsberedskap i fråga omskor framhåller handelsministern att han anser att det f n. varken ärekonomiskt rimligt eller praktiskt möjligt att bygga försörjningsberedskapen påcentral lagring. Lagring i hushållen utöver normal garderobsreserv kan i vissasituationer vara ett komplement till andra metoder. Sådan lagring geremellertid alltför ojämna och osäkra resultat för att man i större utsträckningskall våga bygga den framtida skoförsörjningen i kristid på den. Handelsministernanser inte att det är en praktiskt framkomlig väg att byggaförsörjningsberedskapen när det gäller skodon på en industri som helt FÖU 1976/77:11 3 Däremot anser han att en industri i malpåse kombinerad med enlevande industri är en tänkbar möjlighet. Avvägningen mellan löpande produktionoch malpåsekapacitet får bestämmas av den fortsatta utvecklingen. Godtillgång på reparationsverkstäder är ett värdefullt komplement till en löpandeproduktion. Denna fråga bör enligt handelsministern ägnas stor uppmärksamhet idet fortsatta planeringsarbetet. Behovetav fredstida produktionskapacitet har beräknats något olika av olika instanser.Med syftning på ett av de senaste utredningsförslagen på skoområdet (Ds H1976:7) uttalar handelsministern följande (prop. s. 42-43): 1 den av utredaren använda beräkningsmetoden ingåruttryckliga förutsättningar i fråga om innehav, slitage och behov av skor.Förenklingar måste göras i detta samnianhang. Vidare måste antaganden göras ommöjlig lageravveckling, import och resultat av skiftgång i skoindustrin. Det ärsjälvklart att många av antagandena kan diskuteras. Knappast pä någon punkt kanman använda förutsättningar mot vilka invändningar inte i något avseende kanriktas. Remissyttrandena belyser väl de problem som föreligger på detta område.De svårigheter som finns att på alla punkter finna oomtvistade förutsättningarminskar emellertid inte behovet av väl strukturerade beräkningsmetoder. Denmetod utredaren använt svarar enligt min mening väl mot tankarna i detplaneringssystem som används inom det ekonomiska försvaret. Genom devariationer som utredaren gjort av förutsättningar m. m. täcks ett brett fältav tänkbara kriser. Jagkan således i princip ansluta mig till den uppläggning av analysen somutredaren har använt. Jag har i det föregående redovisat min inställning tillvissa av de antaganden han har gjort. Jag finner inte anledning att härutöverta ställning till enskildheter i de förutsättningar han har använt och desynpunkter som remissinstanserna fört fram. Med utgångspunkt i de resultat sompresenterats i promemorian Skor i kristid och de synpunkter som har framkommitvid remissbehandlingen anser jag att det nu finns en god grund för att ange dekrav på skoproduktion i landet som försörjningsberedskapen kan anses ställa. Enligt handelsministerns mening börförsörjningsberedskapen på skoområdet kunna tillgodoses vid en årligproduktion om ca 2 miljoner par. Detta är en produktionsnivå som börsäkerställas. Med hänsyn till osäkerheterna i beräkningsförutsättningarna ochdet värdefulla i att upprätthålla tillräckliga underleverantörs- ochservicesystem förordar handelsministern att strävan bör vara att upprätthållaen produktion av 2,5 miljoner par . För denna nivå talar enligthandelsministern även det förhållandet att skoindustrin är och kan förväntasfortsätta att vara spridd regionalt och att många skoföretag har mycket stor betydelseför de orter där de är belägna. Skillnaden mellan nivån 2,5 miljoner par ochnuvarande produktionsnivå om ca 3 miljoner par utgör ett nödvändigtbuffertutrymme i samband med de åtgärder för omstrukturering somhandelsministern förordar. Han framhålleratt det i stor utsträckning beror bl.a. på de statsfinansiella kostnaderna i vilken utsträck- FöU 1976/77:11 4 ningman skall kunna upprätthålla en produktion av 2,5 miljoner par läderskor. Deåtgärder till stöd för skoindustrin som handelsministern föreslår bör enligthans mening leda till att man får bättre förutsättningar att med lönsamhettillverka läderskor inom landet. Om prouktionen av läderskor trots dettafortsätter att minska kan det bli nödvändigt att komplettera den löpandeproduktionen med en produktionskapacitet i malpåse. Åtgärdertill stöd för skoindiislrin För att en produktion av ca 2 miljoner eller helst2,5 miljoner par läderskor skall kunna upprätthållas i anserhandelsministern att olika åtgärder bör vidtas. En sådan åtgärd är att statenmedverkar till att skoindustrin får en lämpligare struktur. En annan är atts.aten ger fortsatt stöd till produktivi-tetshöjande investeringar. Staten börvidare kunna förklara sig beredd att teckna avtal med företagen omupprätthållande av en viss produktion och produktionskapacitet. Enomstrukturering av skoindustrin genom sammanläggning av små företag till störreenheter bör enligt handelsministern ge vissa fördelar. framhåller hanatt stora företag inte nödvändigtvis har bättre förutsättningar att leva vidareän små. En omstrukturering får, menar handelsministern, därför inte ske efter iförväg helt låsta modeller utan bör praktiskt växa fram på frivillighetensgrund. Omstruktureringen bör ske i samarbete med berörda företags fackligaorganisationer. Statens roll bör vara att stimulera till en önskvärdomstrukturering och effektivitetshöjning hos skoindustrin. En särskilddelegation bör bildas med uppgift att leda och samordna ett sådant arbete, bl.a. genom att förhandla med skoföretag om olika stödformer. Handelsministernräknar med att omstruktureringen i huvudsak bör kunna vara genomförd föreutgången av . Undero m s t r u k t u r e r i n g s f a s e n kan det visa sig att den önskadeomstruktureringen endast kan ske genom att vissa ägarförhållanden ändras. Enmöjlighet är då att ett företags egen personal övertar företagets verksamhet.En annan är att andra företag eller företagare övertar verksamheten. Föratt göra det möjligt för lämpliga företag, företagare eller anställda attförvärva skoföretag eller delar av företag, t. ex. en viss produktionslinje,föreslår handelsministern att ett särskilt skostnikiiirlån skall kunna utgå ochmotsvara högst av köpeskillingen. För att lå låna skall förvärvaren-utöver att möta de krav som måste ställas på förvärvets strukturfrämjandeeffekt och köpeskillingens rimlighet-åta sig att garantera en viss produktionoch produktionskapacitet för . Strukturlånen avses vara ränte-ochamorteringsfria och skrivas av underavtaslperioden, under förutsättningatt företaget uppfyller sina åtaganden. Handelsministern betonar alt det inteär fråga om att allmänt lösa ut de nuvarande ägarna. Han fäster särskiltavseende vid att en omstrukturering kan genomföras på frivillig FÖU 1976/77:11 5 väg.De företag som inte anser det fördelaktigt att ingå i en störreföretagsbildning bör inte i konkurrenshänseende lida skada av att avstå fråndetta. Den särskilda delegationen avses vid behov förhandla om skostruk-turlån. Stödåtgärderunder o ms t r u k t u re ri n gs fase n kan bli aktuella för att undvikanedläggning av skoföretag som råkar i svårigheter innan man hinner attgenomföra strukturomvandlande insatser. Handelsministern räknar härvid med s.k. för.sörjningsberedskapslån, en låneform som inrättades genom beslut avriksdagen (prop, 1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415) ochsom han nu föreslår skall bli ändrad i tekniskt avseende. Försörjningsberedskapslånskall kunna lämnas företag som bedöms ha en roll alt spela förförsörjningsberedskapen i den framtida skoindustrin. Lånets storlek börfastställas på grundval av en av företaget lämnad offert avseende kostnadernaför att , dock längst t. o. m. ,upprätthålla en viss överenskommen produktion och produktionskapacitet. Lånetavses vara räntefritt och kunna skrivas av om låntagande företag uppfyller sinaåtaganden. Lånet bör utbetalas för högst i taget och så att lånetidenanpassas till företagens bokslutsperioder. Avskrivning sker i samband medbokslut. Storieken av det lån som kan utgå till företag får bestämmas frånförsörjningsberedskapsmässiga och företagsekonomiska utgångspunkter. Statenavses få full insyn i de företagsekonomiska förhållandena inom företag som harfått försörjningsberedskapslån. Den särskilda delegationen avses få tilluppgift att vid behov förhandla med företag om försörjningsberedskapslån. Enomstrukturerad skoindustri kan inrymma nybildade företagsgrupper som inte heltkan uppnå full kostnadstäckning. 1 sådana fall räknar handelsministern medätts. k. o//e/-(/ö/-/(3/-önrfc kan aktualiseras. Detta innebär attföretagsgruppen lämnar offert till staten avseende merkostnaden för att iberedskapssyfte upprätthålla viss löpande produktion och produktionskapacitetför och att staten efter analys och förhandlingar träffaravtal med företaget om att köpa denna beredskapstjänst av företaget.Offertförfarandet bör vidare kunna användas då företag åtar sig att underhållasådan maskinutrustning som har lagts i malpåse eller svara för utbildning avpersonal som i ett krisläge avses sköta den utrustning som har lagts i malpåse.Det bör ankomma på den särskilda delegationen att vid behov förhandla medföretag om sådana avtal, grundade på offerter. Handelsministernanser att det finns anledning dels att i många fall söka kombinera enomstrukturering med investeringar, dels att främja investeringar hos företagsom inte önskar ingå i de nya grupperingarna. Han räknar därför med att detäven i fortsättningen behövs möjligheter till särskilt investeringsstöd i formav avskrivningslån och statlig kreditgaranti. bör detankomma på den särskilda delegationen att vid behov förhandla med skoföretag omränte- och amorteringsfria avskrivningslån. FöU 1976/77:11 6 I de fall då den särskilda delegationen avses kunnaförhandla om stödformer räknar handelsminister med att det skall ankomma påöverstyrelsen för ekonomiskt försvar att teckna slutliga avtal om stöd medföretagen. Handelsministernanmäler att han - om de föreslagna stödåtgärderna genomförs - avser att föreslåregeringen en liberalisering av gällande importrestriktioner beträffande skoroch gummistövlar. Handelsministernlämnar också synpunkter i fråga om detaljhandelns prissättningsmetod när detgäller skor. Enligt hans mening skulle en mera differentierad prissättning inomdetaljhandeln kunna utgöra ett värdefullt stöd för den svenskabeklädnadsindustrin. Hans förhoppning är att man genom frivilliga åtagandenfrån branschens sida skall kunna komma fram till en rimlig lösning i dennafråga. I motionen 1976/77:1446 av m. (s) yrkas -såvitt nu är i fråga (yrkandet l)-att , med avslag påpropositionen i denna del, godkänner de åtgärder för försöoningsberedskapen påskoområdet som förordats i motionen. Försörjningen med livsmedel, beklädnadsvaror,bränsle för uppvärmning och läkemedel har avgörande betydelse för befolkningensfortlevnad och samhällsaktivitet i ett allvariigt krisläge. Strukturomvandlingeninom svensk industri och handel påverkar landets försörjningsberedskap. Påsenare år har ägnats stor uppmärksamhet åt denna beredskap i fråga ombeklädnad, inte minst såvitt gäller skodon. Somgrund för regeringens förslag om åtgärder till stöd för skoindustrin redovisasi propositionen beräkningar, synpunkter och ställningstaganden beträffandebehovet av fredstida produktionskapacitet. Dessa gäller bl. a.försörjningsuthållighet, försörjningsstandard, import och minskning avkommersiella lager under kristid samt befolkningens innehav av skodon vidbörjan av en kris. Handelsministern framhåller att många av de antaganden somhar gjorts kan diskuteras. Genom att man systematiskt har varierat olikaförutsättningar läcks dock ett brett fält av tänkbara kriser och handelsministernanser att det nu finns en god grund för att ange de krav på skoproduktion ilandet som försörjningsberedskapen kan anses ställa. Utskottetvill närmare redovisa några av de mest väsentliga förutsättningarna för attberäkna kraven på skoproduktion i fred. Uthållighetenär beräknad för ett krisfall som för del varar omkring . Underen del av antas råda krig i . är då neutralt.Uthålligheten skall täcka också en påföljande efterkristid om . FÖU 1976/77:11 7 Försörjningsstandarden har beräknats medutgångspunkten att skodon aren relativt varaktig konsumtionsvara. Standardenuttrycks därför som innehav av skor och inte som nytillförsel av skor. Utredarenhar föreslagit att varje människa i arbetsför ålder skall ha tillgång till ettpar grova skor och ett par gummistövlar. Tilldelningen av arbetsskor föreslåsmotsvara förbrukningen under normala förhållanden. En särskild tilldelning avgrova lågskor och gummistövlar beräknas för personer som i ett krisläge övergårtill utomhusarbete. Träskor beräknas kunna användas i ökad utsträckning. Fleraremissinstanser är kritiska mot att inte även kängor/pjäxor ingår i"krisgarderoben", vilket var fallet iförsörjningsberedskapsutredningens beräkningar (Ds H 1972:3). Handelsministern anseratt en viss tillförsel av kängor och pjäxor till civilbefolkningen bör kunnatillgodoses utöver de behov av arbetskängor som utredaren har räknat med.Däremot anser han inte att varje person bör kunna garanteras ett parkängor/pjäxor. Beträffandeimport har gjorts antaganden som varierar mellan 28 och 48 %av normal import. Medvariationer av olika antaganden har utredaren beräknat behovet av fredstidaproduktionskapacitet till 1,3-1,9 miljoner par läderskor per år.Handelsministern har lagt till viss tillförsel av kängor/pjäxor och därutöverräknat med en säkerhetsmarginal för bl. a. ransoneringstekniska svårigheter.Hans förslag är att en årlig produktion om ca 2 miljoner par läderskor skallsäkerställas medan produktion av 2,5 miljoner par skall eftersträvas. Utskottet anser liksom handelsministern att det nufinns tillräckligt underlag för att ange kraven på skoproduktion i landet ochgodtar liksom denne de beräkningsmetoder som har använts. Utskottet anser attdet måste bli möjligt med en inte obetydlig tilldelning av kängor och pjäxor. Närdet gäller gummistövlar täcks det av utredaren beräknade produktionsbehovet(0,6-1,0 miljoner par ) genom ett särskilt avtal mellan staten och ABTretorn (prop. 1976/77:16, FöU 1976/77:4, rskr 1976/77:31). Avtalet gäller åren1977 och 1978. Utskotteterinrar om att antagandena om krisimport är osäkra. De bygger på att det skallvara möjligt att i viss utsträckning importera lämpliga skodon även under ochåren efter en period med väpnade konflikter i vår omvärld. Enligt vad utskottethar inhämtat är avsikten att under det kommande planeringsarbetet inom detekonomiska försvaret göra en översyn av antaganden som gjorts i de olika kris-och angreppsfallen, bl. a. rörande importen. Liksomhandelsministern anser utskottet att en inhemsk produktion av ca 2 miljoner parläderskor bör säkerställas. En produktion av 2,5 miljoner par böreftersträvas. Skillnaden upp till nuvarande produktionsnivå om ca 3 miljonerpar kan betraktas som nödvändigt buffertutrymme i samband med åtgärder föromstrukturering av skoindustrin. FÖU 1976/77:11 8 produktionenkan behöva kompletteras med en viss produktionskapacitet i malpåse. Godtillgång på reparationsverkstäder är ett mycket värdefullt komplement till deninhemska nytillverkningen vid en försörjningskris. Utskottet vill liksorhnäringsutskottet understryka vikten av att servicebehovet i ett krisläge nogabeaktas i den fortsatta planeringen. När det gäller åtgärder för all tillgodose behovetav fredstida produktionskapacitet på skoområdet redovisas i propositionenolika förslag som har lagts fram. Det till överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) knutna beklädnadsrådet har föreslagit att den svenska läderskoindustrinomstruktureras kring ett antal s. k. hörnstensföretag. I princip skall varjehörnstensföretag och de till detta knutna företagen ha ett tillverkningsprogramsom skiljer sig från övriga grupperingars. har vidare uttalat bl.a. att staten bör vara beredd att ta på sig ett ägaransvar i den utsträckningsom krävs för att den föreslagna omstruktureringen skall kunna genomföras. Föratten produktion på den angivna nivån skall kunna upprätthållas anserhandelsministern att olika åtgärder bör vidtas. En sådan åtgärd är att statenmedverkar till att skoindustrin får en lämpligare struktur. En annan är attstaten ger fortsatt stöd till produktivitetshöjande investeringar. Staten börvidare kunna förklara sig beredd att teckna avtal med företag om upprätthållandeav viss produktion och produktionskapacitet. Handelsministernuttalar att en omstrukturering av skoindustrin i sina huvuddrag bör kunna skeefter de riktlinjer som beklädnadsrådet har föreslagit. Branschen domineras av små företag. En omstrukturering och sammanläggning till större enheterbör därför enligt handelsministern kunna ge vissa stordriftsfördelar iproduktionen, bättre ekonomi i materialförbrukningen och lägreförsäljningskostnader. Dessutom ger sammanslagningar ökade möjligheter attinom branschen nyrekrytera skickliga företagsledare. Samtidigtframhåller handelsministern dock att han anser att det finns en överdriventilltro till sammanslagningarnas positiva effekter och möjligheter. Tidigareerfarenheter från skoindustrin visar enligt hans mening att stora företag intenödvändigtvis har bättre förutsättningar att leva vidare än små. Enomstrukturering får inte ske efter i förväg helt låsta modeller utan börpraktiskt växa fram på frivillighetens grund. Handelsministern betonar attomstruktureringen bör ske i samarbete med berörda företags fackligaorganisationer. Han anser inte att några väsentliga fördelar står att vinna medatt staten går in som företagare på detta område. Statens roll bör enligt handelsministerni stället vara att stimulera till en önskvärd omstrukturering ocheffektivitetshöjning hos skoindustrin. Handelsministernansluter sig till förslag av beklädnadsrådet om att en särskild delegationskall bildas föratt leda och samordna omstruktureringen och effektiviseringenav skoindustrin. I delegationen avses ingå bl. a. företrädare för staten samtföreträdare för arbetslagar- och branschorganisa- FÖU 1976/77:11 9 tioner.Omstruktureringen bör enligt handelsministern i huvudsak kunna vara genomfördföre utgången av . Imotionen 1976/77:1446 uttalas att det inte är sannolikt att man kan åstadkommaden behövliga strukturomvandlingen med hjälp av en insattbidragsgivning till enskilda och företag. Det krävs enligt motionärerna ettbetydligt mer aktivt engagemang från samhällets sida om man skall nå det nämndamålet. De samhälleliga stödinsatserna blir sannolikt långvariga och omfattande.Samma bedömning har de fackliga organisationerna gett uttryck åt. Attåtgärderna är väsentliga för totalförsvaret är också skäl för ett aktivtsamhällsengagemang i branschen. Motionärernaförordar att tar ställning för ett samhälleligt ägarengagemang i utsträckning som behövs för att upprätta hörnstensföretag i den omfattningsom är nödvändig föratt klara vår försörjningsberedskap. Underdenna tid bordenuvarande importrestriktionerna behållas. Vid bedömningen av vilka företag somskall ingå i denna grupp måste enligt motionärerna tas stor hänsyn tillregional- och sysselsättningspolitiska förhållanden. Om staten till privataföretag ger s. k. skostrukturlån om av köpeskillingen är det enligtmotionärerna rimligt att samhället får en direkt insyn genom styrelserepresentation. Näringsutskottetanser att handelsministerns uttalanden är välgrundade och lämpade somriktlinjer för det fortsatta arbetet på en strukturomvandling inomskoindustrin. Enligt näringsutskottet kan erforderlig statlig styrning ochkontroll av branschen åstadkommas utan att staten regelmässigt tar på sig någonägarfunktion. delar näringsutskottets syn påtillvägagångssättet vid den önskvärda omstruktureringen och på statens roll isammanhanget. Arbetet bör som handelsministern uttalar inte ske efter i förväghelt låsta modeller utan bör praktiskt växa fram på frivillighetens grund.Detta utesluter inte alt det kan bli nödvändigt för staten att i något falläven ta på sig ett ägaransvar.