bet · G001TU11 · 1976-12-31 00:00:00 — I motionen1976/77: 207 hemställs att vid sin behandling av frågan om väganslagför nästa budgetår uttalar att en bro möjligt byggs över Bjursundsström i län. I motionen 1976/77: 509 föreslås att som sinmening uttalar att vägsituationen i och särskilt i länetsinland ytterligare beaktas vid fördelning av såväl ordinarie vägmedel somberedskapsmedel för vägbyggande. I motionen 1976/77: 1179 hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten avupprustning av vägnätet i , län i enlighet med vad motionären anfört. Utskottetär för sin del övertygat om att vägande skäl kan anföras till stöd för samtliganu berörda yrkanden. Frågor om projektering samt byggande och drift av allmännavägar regleras emellertid i väglagen och vägkungörelsen. De för väg- ochgatubyggandet gällande TU1976/77:11 12 flerårs- och fördelningsplanerna upprättas i enlighet medvägkungö-relsens bestämmelser samt vissa andra föreskrifter för femårsperioderoch förnyas . Fördelningen av investeringsmedel de skildalandsdelarna och väggrupperna emellan sker vidare på grundval av en noggrannangelägenhetsgradering och efter vederbörande regionala och lokalavägmyndigheters hörande allt i syfte att åstadkomma en sä likformig ochrättvis fördelning av vägmedlen som möjligt. gällande flerårs- ochfördelningsplaner avser sorri tidigare nämnts perioden 1980 och skallrevideras , att avse perioden 19791983. Det är vidare enligt utskottets uppfattning av stor viktatt vägbyggnadsobjekten tillkommer i den prioriteringsordning som de regionalainstanserna i samverkan med den centrala fackmyndigheten uppställt. Ianslutning härtill må f. ö. erinras om den stora flexibilitet som kännetecknarvägplaneringen. I fråga om anslag för vägbyggnader som tillkommer avsysselsättningspolitiska skäl är det enligt utskottets mening likaså av storvikt att vägobjekten soni regel utväljs av de berörda myndigheterna inom denramplanering som finns redovisad i flerårs- och långtidsplaner. Dock börprojekt som redan påbörjats med anlitande av beredskapsmedel fullföljas. Under hänvisning till vad utskottet i nu berördaplanerings- och anslagsfrågor anfört och då även de av motionärerna,aktualiserade projekten enligt utskottets uppfattning bör prövas i den förhandläggning av vägärenden stadgade ordningen avstyrks de nämnda motionerna. Av samma skäl avstyrker utskottetmotionerna /77:107 om upprustning av vägen ÖsterbybrukForsmark,1976/77:209 om förbättring av vägnätet i södra , 1976/77: 285 omytterligare en broförbindelse över , 1976/77: 386 om ombyggnad av väg82 mellan och , 1976/77: 800 om en broförbindelse över Dalälvenmellan Sundet och Hasselön, 1976/77: 821 om anslag till förbättringar avlänsväg 400 mellan och samt 1976/77: 1197 om utbyggnad ochupprustning av . I motionen 1976/77: 811 hemställsatt ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörandeombyggnad av särskilt olycksdrabbade vägar. Motionärerna framhåller att gjordaundersökningar visar en kraftig nedgång i olycksfrekvensen efter envägombyggnad och finner det därför särskilt angeläget att påskynda sådanupprustning av vägnätet att antalet olyckor kan minska. Utskottet delar i princip motionärernas uppfattning. Dåemellertid utskottet utgår från att sådan upprustning . sker i den omfatt-. ning angelägenhetsgradering och tillgång på anslagsmedel medger synes, någon särskild åtgärd från.riksdagens sida rned anledning av motionen ej påkallad. :: .., \'- '. ' I motionen 1976/77: 801 hemställs att riksdagenbeslutar att hos regeringen anhålla om att åtgärder snabbt vidtas förigångsättning av arbetena med mellanriksvägen KirunaNarvik. Vidare föreslås imotionen 1976/77: 822 att beslutar att anslå erforderliga medel förigångsättning av nämnda vägprojekt . Iårets budgetproposhion erinras om att godtogtrafikutskottets uttalande angående den planerade mellanriksvägen. Utskottetförklarade det vara angeläget att, så snart de praktiska möjligheterna härförföreligger, arbetena på mellanriksvägen igångsätts och att erforderliga medelställs till förfogande. Vad utskottet sålunda uttalade äger alltjämtgiltighet. Avett av kommunikationsministern i lämnat svar på fråga i ämnetframgår emellertid att först kunnatfastställa arbetsplan för anläggning av vägen. Besvär överfastställelsebeslutet har anförts bl. a. av en berörd sameby. Iavvaktan på regeringens prövning av besvären kan enligt svaret någon tidpunktför vägbyggandets påbörjande inte anges. Regeringen är dock beredd att ienlighet med utskottets uttalande begära att medel för vägens utförandeställs till förfogande så snart de nämnda förutsättningarna föreligger. Underhänvisning till det anförda och i avvaktan på regeringens ställningstagande ifrågan finner utskottet någon särskild åtgärd från sida medanledning av motionerna ej påkallad. I motionen 1976/77:508 hemställs att riksdagenbeslutar att hos regeringen anhålla om erforderliga åtgärder, så att en vägmellan Ritsem och Skjomen kan börja byggas. Såsommotionärerna därvid framhållit har vid tjugoförsta session iOslo antagits en resolution med hemställan till desvenska och norska regeringarna att låta utreda frågan om en väg mellan Skjomenoch (Fjellbu Suorva). Vid mötet beslöts också att skullevara koordinerande land för detta spörsmål. har meddelat att på svensk sida anläggandetav en mellanriksväg mellan Skjomen och är beroende avställningstagandena till de obrutna fjällområdenas framtida användning. Ensådan väg strider mot den preliminära avgränsning av sådana områden som densvenska beslutade . Påuppdrag av den har naturvårds- och planverken genomfört ettutredningsarbete som underlag för statsmaktemas slutliga ställningstagande ifrågan. I utredningen föreslår verken att området mellan Ritsem ochriksgränsen, vilket skulle.beröras av en mellanr riksväg SkjomenStoraSjöfallet, även fortsättningsvis klassificeras som TU1976/77:11 14 En mellanriksväg mellan Skjomen ochStora Sjöfallet skulle därmed inte få anläggas på svensk sida. De tvåämbetsverkens utredning övervägs i det svenskaregeringskansliet. I avvaktan på resultatet härav avstyrker utskottet motioneni fråga. Övriga motionsledes aktualiserade frågor I motionen 1976/77: 204 hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionen sagts om behovet av merpreciserade instruktioner och regler för saltning av vägar. I motionen 1976/77:516 yrkas att som sin mening uttalar att spridning av vägsalt måtteupphöra. I motionen 1976/77: 1178 hemställs att hos regeringen begäråtgärder för att bättre kontrollera och helst eliminera vägsaltningen. har under en lång följd av år genom bl. a.motioner, inter-pellationer och enkla frågor uppmärksammats på spörsmålenhärom, som är av betydelse från framför allt trafiksäkerhetssynpunkt. Utskottethar vid sin tidigare prövning av frågan funnit det vara angeläget attvägverkets pågående arbete på området intensifieras i syfte att än merförbättra tillämpade metoder samt den tekniska materielen, så att olägenheteroch skadeverkningar i möjligaste mån motverkas. Så har också skett, och redan i1974 års statsverksproposition hänvisades till den redogörelse för behov ocherfarenheter m. m. av vägsaltning som utfört och redovisat ipublikationen Halkbekämpning (DD 116). bedömningar i denna del harskett i samråd med trafiksäkerhetsverket. Av publikationen framgår också attnaturvårdsverket och efter överläggningar enats om att saltningenunder nuvarande former torde kunna accepteras från naturvårdssynpunkt. Under hänvisning till utskottets tidigare gjordauttalanden i ämnet och då utskottet inte heller finner de nu förevarandemotionerna böra föranleda någon särskild åtgärd från sida avstyrksdesamma. I motionen 1976/77: 1183 hemställsatt hos regeringen anhåller om ändring av anvisningarna föruppsättande av vägmärken, syftande till minskad restriktivitet vidbehandlingen av ansökningar om uppsättande vid allmän väg av upplysningsmärkenför vägvisning till samlingslokaler och andra icke kommersiella anläggningar. Såsom utskottet senast vid 1975/(TU1975/76: 11) framhöll i anledning av en då väckt motion i samma syfte anser sigutskottet kunna utgå från att vederbörande myndigheter noggrant prövar inkomnaansökningar härom samt gör de avväganden som i det enskilda fallet betingas avomständigheterna. Någon särskild åtgärd från sida synes ej hellernu vara påkallad, varför motionen avstyrks. I motionen 1976/77: 110 hemställsatt uttalar sig för skyltning av kommungränserna längs våra riks-och länsvägar. Enligt de av meddeladeanvisningarna beträffande vägmärken och trafikanordningar skall ortnamnsmärkealltid sättas upp vid ort till vilken vägvisning leder. Även för annan ort avbetydelse för trafiken må ortnamnsmärke sättas upp liksom då så erfordras förtätortsdel (stadsdel). Ortnamnsmärke kan sättas upp även vid vattendrag, broeller annan plats av betydelse för orienteringen, dock ej vid kommungräns ellerliknande. Fråganom utmärkning av kommungränser vid allmänna vägar har vidare enligt vadutskottet erfarit behandlats i trafiksäkerhetsverketsreferensgrupp för vägmärken och vägmarkeringar m. m. Referensgruppen fanndärvid att utmärkning av kommungränser med skyltar (motsv.) som i någotavseende liknar ett vägmärke ej bör förekomma. Någotbehov av utmärkning av kommungränser anses av väg- och trafiksäkerhetsverkeninte föreligga för trafikanterna i gemen. I annat sammanhang redovisade motivför sådan utmärkning anses inte heller bärande. Utskottetdelar i princip de båda verkens uppfattning i frågan och avstyrkerföljaktligen motionen. I motionen 1976/77: 205 hemställs att riksdagenbegär att regeringen tillser att byggnads- och driftanvisningarockså innehåller anvisningar om uppsättande av vägkantsreflektorer där så anseslämpligt. Fråganom användning av vägkantsreflektorer har enligt vad utskottet inhämtat följtsmed stor uppmärksamhet av såväl som trafiksäkerhetsverket medhänsyn främst till önskemålet om en bättre visuell ledning för vägtrafikantemaunder den mörka årstiden. Viss försöksverksamhet har också som motionärernaframhållit kommit till stånd. har vidare börjattillämpa en metod med reflektorer på snöstörar, som ansetts vara fördelaktigasåväl från trafiksäkerhetssynpunkt som av ekonomiska skäl. Omfattande försökdärmed sker under innevarande år. Frågor om utnyttjande av vägkantsreflektoreroch därmed sammanhängande spörsmål övervägs även inomtrafiksäkerhetsutredningens särskilda väggrupp. Iavvaktan på resultatet av dessa överväganden och den nämnda försöksverksamhetenhar man inom inte funnit lämpligt att i de allmänna anvisningarna förbyggnads- och driftverksamheten ta in särskilda rekommendationer i ämnet. Underhänvisning till det anförda finner utskottet någon särskild åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionen ej vara påkallad. I motionen 1976/77: 817 hemställs att hosregeringen anhåller om förslag att inom ramen för gatu- och väganslagen tillberörd region och efter angelägenhetsprövning statsbidrag till spårbundenlokal- trafikskall kunna utgå av kostnaderna för-sådana spårbyggnader, inberäknatmarklösen, som är motiverade av överenskommelser med kommun, landstingskommuneroch landstingsförbund om lokal persontrafik på järnväg. Nuvarandeutformning av väglagstiftningens och bidragskungörelsernas regler ochföreskrifter angående vägmedlens fördelning och användning m. m. torde intemedge ett sådant arrangemang. Härmed sammanhängande frågor bör dock aktualiserasi samband med den beredning som f. n. pågår av kollektivtrafikutredningensförslag. Dessa kommer enligt vad föredragande departementschefen ibudgetpropositionen anfört att jämte vissa andra, trafikpolitiska frågorbehandlas i en proposition som kommer att föreläggas under år 1977.I avvaktan härpå avstyrker utskottet motionen i fråga. 1. att riksdagenför /78 anvisar a. till : Ämbetsverksuppgifter ett förslagsan slag av , att avräknas mot automobilskattemed len, b. till Driftav statliga vägar ett reservationsanslag av 1 , att avräknas mot automobilskattemedlen, c. till Byggandeav statliga vägar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, d. till Bidragtill drift av kommunala vägar och gator ett re servationsanslag av , att avräknas mot auto mobilskattemedlen, e. till Bidragtill byggande av kommunala vägar och gator ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, a. medger attunder /78 statlig lånegaranti för lån avseende inköp aV vägunderhållsmaskiner föi: vissa en skilda vägar beviljas intill ett belopp av , b. till Bidragtill drift av enskilda vägar m. m. för /78 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 3. att riksdagenför /78 anvisar a. till Bidragtill byggande av enskilda vägar ett reservations anslag av , att avräknas mot automobilskatte medlen, b. tillTjänster.till utomstående ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen,' . c. till Avsättning till statens automobilskattemedelsfond ett förslagsanslag av , 4. att motionen 1976/77:383 inteföranleder någon särskild åtgärd från sida, a. avslårmotionen 1976/77: 1184, b. avslårmotionen 1976/77: 206, c. avslårmotionen 1976/77: 1185, a. avslårmotionen 1976/77: 155, b. avslårmotionen 1976/77: 207, c. avslårmotionen 1976/77: 509, d. avslårmotionen 1976/77: 1179, a. avslårmotionen 1976/77; 107, b. avslårmotionen 1976/77: 209, c. avslårmotionen 1976/77: 285, d. avslårmotionen 1976/77: 386, e. avslårmotionen 1976/77: 800, f. avslårmotionen 1976/77: 821, g. avslårmotionen 1976/77: 1197, 8. att motionen 1976/77: 811 ejföranleder någon särskild åtgärd från sida, 9. att motionerna 1976/77: 801 och1976/77: 822 ej föranleder någon särskild åtgärd från sida, 10. att avslår motionen1976/77: 508, 11. att avslårmotionerna 1976/77:204, 1976/77:516 och 1976/77: 1178, 12. att avslår motionen1976/77: 1183, 13. att avslår motionen1976/77: 110, - 14. att motionen 1976/77:205 inteföranleder någon särskild åtgärd från sida, 15. att avslår motionen1976/77: 817. 3.Statens trafiksäkerhetsverk: Förvaltningskostnader m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna C 1C 3 (s. 76' 85) ochhemställer att /78 anvisar 1. till : Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av 24 920 000kr., att avräknas mot automobil-' skattemedlen, 2. till : Uppdragsverksamhet ett för- '- TU1976/77:11 18 slagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen,3. till : Bil- och körkortsregister m. m. ettförslagsanslag av . Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vidjärnvägskorsningar. Regeringenhar under punkten C 4 (s. 8687) föreslagit att till Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för /78anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. I motionen 1976/77: 1194 av herrNilsson i m. fl. (c) hem- . ställs att ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen beträffande behovet av komplettering av ljus-och ljudanläggningar med halvbommar i plankorsningar. Regeringens förslag om ett anslagpå 9 inilj. under förevarande punkt tillstyrks av utskottet. I motionen 1976/77: 1194 hemställsatt ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffandebehovet av komplettering av ljus- och ljudanläggningar med halvbommar iplankorsningar. Av budgetpropositionen framgår att trafiksäkerhetsverket isamråd med och statens vägverk överlämnat förslag till nykungörelse om säkerhetsåtgärder vid plankorsningar mellan järnväg och väg(säkerhetskungörelsen). I förslaget upptagna åtgärder för ökad säkerhet harupptagits i förslag till ny vägmärkesförordning (DsK 1976: 4). Förordningenavses träda i kraft . Utskottet har vidare erfarit att regeringen planerar atttillsätta en utredning i syfte bl. a. att se över frågor som sammanhänger medhur bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar börfördelas för att resurserna skall utnyttjas optimalt. Genom detanförda synes motionärernas yrkande i allt väsentligt komma att tillgodoses.Någon särskild åtgärd från sida med anledning av motionen synesdärför inte vara påkallad. l.attriksdagen till Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vidjärnvägskorsningar för /78 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. att motionen1976/77:1194 inte föranleder någon särskild åtgärd från sida. TU1976/77:11 19 Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande. Ut skottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 5 (s. 8790) och hemställer att till för trafiksäkerhetens främjande för /78anvisar ett anslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Allmän översikt över utvecklingen. Anslagen tillsjöfartsverkets verk samhet. Före behandlingen av de skilda anslagen har regeringen (s. 92 121) lämnat en allmän översikt över sjöfarten m. m. Regeringens förslag till medelsanvisning för budgetåret1977/78 under de skilda anslagen innebär att till Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, anvisas ettförslagsanslag av . (punkten D 1, s. 122), att till Isbrytning anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 2, s. 122123), att till Fartygsverksamhet anvisas ett förslagsanslag av17 . (punkten D 3, s. 123124), att till Övrig verksamhet anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 4, s. 124). I motionen 1976/77: 287 av herrJohansson i m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär attsjömätningen på fullföljs med skyndsamhet. I motionen 1976/77: 808 av herrHugosson m. fl. (s) hemställs att beslutar 1. att hosregeringen begära att förslag framläggs för till ettplaneringssystem för det svenska hamnväsendet så att en rationell ochsamhällsekonomiskt försvarbar utveckling av de svenska hamnarna kommer tillstånd , 2. i skrivelsetill regeringen begära att åtgärder vidtas för att stoppaytterligare utbyggnad av den privatägda hamnen på . verksamhet äruppdelad på tre program. Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrigverksamhet. Medel till programmet Farledsverksamhet anvisas över två anslag.Farledsverksamhet exkl. isbrytning samt Isbrytning. Härigenom ges möjlighet attsärredo-visa den icke avgiftsfinansierade isbrytningen i förhållande till deav- giftsfinansieradeverksamhetsgrenarna inom prögramihet Farledsverksamhet. De övriga programmenmotsvaras av aiislag med samma benämning som programmen. Anslagenföreslås av regeringen tas upp med 181,2 milj. kr. till Far- ' ledsverksamhet exkl. isbrytning, 100 milj. kr.till Isbrytning och 17,8 milj. kr. För anslaget Övrigverksamhet har departementschefen beräknat ca 1,6 milj. kr. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i dessa delar. Ipropositionen har departementschefen även redovisat sin syn på sjöfartsverketsnuvarande organisation. Departementschefen anser att det är angeläget attverkets organisation och verksamhet ses över för att uppnå en effektiviseringoch en anpassning till de ändrade krav som betingas av utvecklingen. En översynhar också enligt budgetpropositionen påbörjats av i samarbetemed statskontoret. Vaddepartementschefen i detta sammanhang och i övrigt anfört beträffandesjöfarten innefattande frågan om samordning av myndigheternas resurser bl.a. beträffande har ej gett utskottet anledning till erinraneller särskilt uttalande. I motionen 1976/77: 287 yrkas att hosregeringen begär att sjömätningen på fullföljs skyndsamt. Avbudgetpropositionen framgår att sjömätningen t. v. liksom tidi- gare bör inriktas på att tillgodose handelsflottansbehov med prioritering i första hand av de s. k. tungtrafikkorridorerna.Sjömätning pågår dock även i , och denna verksamhetplaneras enligt vad utskottet erfarit fortgå även . Utskottetvill för sin del framhålla betydelsen av att planeringen beträffandesjömätningarna i fullföljs. Någon särskild åtgärd från sida ifrågan synes emellertid med hänsyn till det anförda ej påkallad varförmotionen avstyrks. I motionen 1976/77: 808 hemställs att riksdagendels hos regeringen begär förslag till ett planeringssystem för det svenskahamnväsendet, så att en rationell och samhällsekonomiskt försvarbar utvecklingav de , svenska hamnarna kommer till stånd , dels i skrivelse tillregeringen begär att åtgärder vidtas för att stoppa ytterligareutbyggnad av den privatägda hamnen på . Behovetav hamnplanering har behandlats i olika sammanhang, bl. a. i 1965 årshamnutredning i betänkandet De svenska hamnarna. Kommunikationsministern harvidare i ett avgivet interpellationssvar framhållit att en rad faktorertalar för en utbyggd hamnplanering. En sådan planering bör enligtkommunikationsministern kunna ge hamn-- ägare vägledning i samband med övervägandensom rör hamnens fram- tid.Härigenom anses också myndigheter på olika nivåer få underlag ' förställningstaganden i frågor som rör utbyggnaden av transportsystemet i stort,regionalpolitiska insatser etc. Frågan om hamnplanering övervägs därjämte f. n.inom regeringens kansli, och enligt vad utskottet erfarit planerarkommunikationsministern att ta upp denna fråga i den trafikpoHtiska proposhionsom aviserats komma att framläggas . vill framhålla betydelsen av en vidgad planering inom hamnväsendet.Resultatet av det arbete som pågår på området bör dock enligt utskottets meningavvaktas, varför motionen i denna del ej bör föranleda någon särskild åtgärdfrån sida. Ävenfrågan om ytterligare utbyggnad av på prövas f. n. av regeringensedan ansökt om tillstånd enligt 136 a §byggnadslagen att anlägga kajer och lager för kol och olja på ett område söderom den nuvarande hamnen samt att i anslutning härtill fördjupa hamnbassäng ochfarled. Medhänsyn härtill och då utskottet inte heller i övrigt funnit sig berett att göraett uttalande av det slag motionärerna åsyftat bör motionen inte heller idenna del föranleda någon särskild åtgärd från sida. 1. att riksdagenför /78 anvisar a. tillFarledsverksamhet, exkl. isbrytning ett förslagsanslag av , b. tillIsbrytning ett förslagsanslag av , c. tillFartygsverksamhet ett förslagsanslag av , d. till Övrigverksamhet ett förslagsanslag av , 2. att avslår motionen1976/77: 287, 3. att motionen 1976/77: 808 inteföranleder någon särskild åtgärd från sida. Handelsflottanspensionsanstalt m. fl: anslag. Utskottet tillstyrker re geringens förslag under punkterna D 5D 7 (s. 125128) och hem ställer att /78 anvisar 1. till Handelsflottanspensionsanstalt ett anslag av , 2. till Bidrag till vissa resorav sjöfolk ett förslagsanslag av , 3. till Handelsflottans kultur-och fritidsråd ett förslagsanslag av . Transportnämnden.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten E 1 (s. 129132) och hemställer att till /78 anvisar ett förslagsanslag av , därav tre fjärdedelar attavräknas mot automobilskattemedlen. 9.Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Förvaltningskostnader.Regeringen har under punkten E 2 (s. 132137) föreslagit att tillSveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Förvaltningskostnader /78 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1976/77: 841 av m. (vpk) föreslås, såvitt nu är i fråga (yrkandet 1), att beslutar atttill : Förvaltningskostnader,måtte anvisas . Förevarande anslag tas i budgetpropositionen uppmed . mot av verket föreslagna . I verkets förslag harbl. a. medel beräknats för en tjänst som statshydrolog i F 12 och för en tjänstsom förste hydrologassistent i högst F 5. I motionen 1976/77: 841 yrkas att förundersökning av hydrologi beslutar att höja ifrågavarande anslag med218 . Av verkets anslagsframställning framgår attinstitutet påbörjade en hydrologisk undersökning i . harlänsstyrelserna i , och , ,och institutet bildat den s. k. . Dennahar till uppgift att initiera, samordna och rapportera resultaten från undersökningsverksamheteni . Förden fortsatta kartläggningen av hydrologi, vilket arbete anses vara avmycket stor betydelse från miljövårdssynpunkt, erfordras enligt institutet enförstärkning av anslaget för förenämnda tjänster med . för tjänstensom statshydrolog i F 12 och riied . för tjänsten som förstehydrologassistent i högst F 5. Vidare hemställs om anslag för resor, transporteroch publicering med 72 000 ler. Utskottetfinner i likhet med motionärerna den pågående kartläggningen av Vänernshydrologi vara en angelägen uppgift. Enligt vad utskottet inhämtat pågår dockf.