bet · G001JuU23 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 23 med anledning av propositionen 1976/77:100 såvitt gälleranslag till domstolsväsendet m. m. jämte motion Domstolsväsendet m. m. Domstolsverket.Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1976/77:100 bilaga 5 (iustiliedepartemeniel) under punkten D 1 (s. 43-5) framlagda förslag och hemställer all till för budgetåret1977/78 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten D 2 (s. 45-47) föreslagit att dels bemyndiga regeringen au inrätta de tjänster för hovrättsråd i Fo 23/24 och för teknisk ledamot i 25 samt den tjänst för rådman i Fo 23/24 som anges i propositionen, dels till Allmänna dom stolarna för /78 anvisa etl förslagsanslag av . 1 motionen 1976/77:641 av () ochherr i (s) hemställs alt hos regeringen begäratt en utredning tillsätts med syfte att undersöka effekterna av den nuvarandedomarutbildningens totala bundenhet till domstolarna samt att i anledninghärav lägga fram förslag till en förändrad domarutbildning. Regeringens förslag under förevarande punkt innebärbl. a. att del i hovrätten för Väslra inrättas två ordinarie tjänsterför hovrättsråd och i hovrätten över och en sådan tjänst. a. inrättande av en ordinarie tjänst för rådman i tingsrätt.Regeringens förslag till medelsanvisning innebär en uppräkning av anslaget tillde allmänna domstolarna med 32,3 milj. kr. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag. Imotionen 641 begärs tillsäiiande av en ulredning med uppgifi att undersökaeffekterna av den nuvarande domarutbildningens totala bundenhet tilldomstolarna och att lägga fram förslag lill en förändrad domarulbildning. 1Riksdagen 1976/77. JuU1976/77: 23 JuU 1976/77: 23 2 a. att resultatet av den nuvarande ordningen lätt blir instängdhetoch konservalism i stället för öppenhet och förståelse för del samhälle och demänniskor domstolarna ytterst har att tjäna. Enligt motionärerna kanutbildningssamverkan mellan universiteten och domstolarna liksom varvadutbildning bidra till en öppnare utbildningsaltityd och en breddad utbildninglill domarämbelet. Fråganom domarulbildningen och domarkarriären har utretts av domarulredning,som avlämnade sitt belänkande (SOU 1974:96) En öppnare domarbana i december1974. 1 de hänseenden som här är aktuella innebar utredningens förslag bl. a.en gemensam karriär för de allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna.Den grundläggande domarutbildningen i hovrätterna och kammarrätterna bordeenligl ulredningen behållas och utformas ungefär på samma säll som f n. menpågå under . Den obligatoriska adjunktionstjänslgöringen skulleavskaffas. Efter utbildningens avslutande skulle enligt utredningens förslagaspirantens anställning inom domstolsväsendet upphöra på motsvarande sätt somnu är fallet efter avslutad notariemeriiering. Fortsall anställning vid domstolskulle förutsätta all aspiranten sökte och fick icke-ordinarie domartjänsl. 1övrigt skulle han hänvisas till andra juridiska verksamhetsområden. Härvidlagnämnde ulredningen bl. a. åklagarmyndigheter, advokatbyråer, kronofogdemyndigheter,länsstyrelser, statliga verk, kommunala myndigheter, företag, organisationeroch banker. Den föreslagna ordningen skulle innebära att de som sökte ordinariedomartjänsl i allmänhet skulle ha varit verksamma såväl i som ulom domstol. Utredningensmodell för en förändrad domarbana möttes under remissbehandlingen av myckelstark kritik. 1 budgetpropositionen anmälde chefen förjustiliedepartemenlel alt han bl. a. på grund av remisskritiken inte avsåg altlägga fram något på denna modell grundat förslag till ny domarkarriär (se prop.1975/76:100 bil. 4 s. 46 och prop. 1975/76:153 s. 15). Avinlresse i della sammanhang är också del förslag om bl. a. en ändradjurislulbildning som regeringen lagt fram i proposilionen 1976/77:59 omutbildning och forskning inom högskolan m. m. Den i propositionen förordade nyautbildningsplanen för juristlinjen skall omfalla - förulom fullständigjurislulbildning av samma längd som den nuvarande - en s. k. grundlägganderällsulbildning, beslående av fyra kortare, alternativa studiegångar, avseddaatt möjliggöra återkommande utbildning. Föredragande statsrådet betonar iproposilionen att två studievägar kommer all erbjuda sig för den som redan frånbörjan siklar mot en fullständig jurislulbildning, t. ex. för att bli domare.Den .studerande kommer all efter genomgången grundläggande rällsulbildningkunna gå ut i yrkeslivet för all senare komma tillbaka till utbildningen. Denstuderande kan också fullfölja utbildningen i ett sammanhang (prop. s. 237 och279). Vad gällerden utbildningsom domaraspiranter f n. genomgår under liden JuU 1976/77: 23 3 närmastefter juris kandidatexamen vill utskottet hänvisa till sitt av riksdagengodkända belänkande JuU 1975/76:9 med anledning av en motion om vidgademöjligheter till notarietjänstgöring. 1 betänkandet förordade utskottet attregeringen skulle föranstalta om en översyn av reglerna om sådan tjänstgöring.Enligt vad utskottet inhämtat från kommer ettutredningsuppdrag att lämnas . Medanledning av den nu aktuella motionen vill utskottet ytterligare erinra om denpågående ulvecklingen mot ökad öppenhet i domarkarriärerna såväl i de allmännadomslolarna som i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Uttryck härför är bl. a.en ökad integration av domarbanorna såväl som under denfortsatta tjänstgöringen samt ökade utbildningsinsatser. Somframgår av det föregående har en sådan undersökning sotii motionärerna begärnyligen förelagils av domarulredningen, och dess förslag har prövats inomregeringens kansli. Enligt utskottels mening saknas anledning att nu initieraen förnyad utredning i ämnet. I stället bör man avvakta den beskrivnaulvecklingen som i väsenlliga delar synes ligga i linje med den större öppenhetsom motionärerna eftersträvar. Utskottet avstyrker bifall till molionen. 1. all beiräffandeinrättande av tjänster med bifall lill regeringens förslag bemyndigarregeringen all inrätta de tjänster för hovrättsråd i Fo 23/24 och för tekniskledamot i 25 samt den tjänst för rådman i Fo 23/24 som angetts i proposilionen, 2. all beiräffandeinedelsberäknlngen med bifall till regeringens förslag för /78till Allmänna domstolarna anvisar etl förslagsanslag av , 3. att beträffandeutredning angående domarutbildningen avslår motionen 1976/77:641. Regeringen har under punkten D 3 (s. 47-50)föreslagit att dels bemyndiga regeringen att inrätta de ordinarietjänster för kammarrätlslagman i Fo 27, för kammarrättsråd, tillika viceordförande på avdelning i Fo 26 och för kammarrättsråd i Fo 23/24 som förordasi propositionen, dels till Allmänna förvaltningsdomstolarna för budgetåret1977/78 anvisa elt förslagsanslag av . beslöl all en nykammarrätt, bestående av två avdelningar och omfattande , ,och län, skulle inrättas i . JuU 1976/77: 23 4 Regeringens förslag under ifrågavarande punktinnebär all kammarrätts-organisationen tillförs ytterligare en avdelning.Regeringen föreslås erhålla bemyndigande alt för ändamålet inrätta en ordinarieIjänsl för kammarrätlslagman, en ordinarie tjänst för kammarrättsråd, tillikavice ordförande på avdelning samt tre ordinarie tjänster för kammarrättsråd.Medelsbehovet för den nya avdelningen beräknas till . Vidareberäknas medel för au behålla den extra avdelning som under innevarandebudgetår kunnat sättas upp inom ramen för tillgängliga medel vid envar avkammarrätterna i och . Medelsbehovet härför har angivits tillI milj. kr. Departementschefenuttalar i propositionen att en kammarrätt bestående av endast två avdelningarinte är av lämplig storlek och att kammarrätten i därför börtillföras den nya avdelningen. Departementschefen avser som en följd härav attföreslå regeringen att förs över från domkretsen förkammarrätten i till domkretsen för kammarrätten i . Totaltinnefattar regeringens anslagsframställning under ifrågavarande punkt enuppräkning med 6 milj. kr. Häri innefattas 13 nya tjänster förkammarrättsorganisationen. Ulskoltetvill till en början erinra om de uttalanden om kammarrättsorganisationensutbyggnad i etl längre perspektiv som från utskottets sida gjordes vidmedelsanvisningen föregående år (JuU 1975/76:35). Utskottet framhöll då motbakgrund av uppgifter om en förväntad mållillsirömning all på sikl en forlsallutbyggnad knappast lorde kunna undvikas. En sådan utbyggnad borde enligtutskottels mening övervägas och förberedas före genomförandet, bl. a.av hänsyn till berörd personal. Utskottet ansåg vidare alt det borde varamöjligl all närmare analysera del statistiska materialet beträffandemåltillströmningen och andra faktorer som kunde påverka utbyggnadsbehovet samtatt göra en prognos som kunde ligga till grund för en utbyggnadsplan i storadrag. En sådan plan borde enligl ulskoltet syfta lill all nedbringa målbalansenlill en acceptabel nivå men också allmänt sett medverka till attförvaltningsrättskipningen kan svara mot allmänhetens krav alt rättskipningenskall vara snabb, säker och billig. Ienlighet med det anförda förordade utskottet att regeringen skulle låtautarbeta en plan för den fortsatta utbyggnaden av kammarrätlsorganisa-lionen.Vid planens utarbetande borde enligt utskottets mening särskild uppmärksamhetägnas ål behovel och lämpligheten av all inrätta ytteriigare en kammarrätt isödra . Planen borde redovisas för utan onödigt dröjsmål. anförde gav regeringen lill känna. 1propositionen utlalar deparlementschefen att den nuvarande balanssi-tualionenär otillfredsställande samt alt del är angelägel all balanserna under denärmaste åren bringas ned till en godtagbar nivå. Han konstaterar emellertidockså mot bakgrund av organisationens tillväxt och målulvecklingen att det inomkammarrällsorganisalionen finns etl i förhållande lill del anlal JuU 1976/77: 23 5 målsom kan vänlas komma in inle oväsentligtkapaciletsöverskolt. Vid ställningslagande lill frågan om en ytterligare utbyggnadmåsle man enligt departementschefens mening hålla i minnel all lillskapandet aven alltför stor organisation för avarbetande av balanser medför betydandeolägenheter särskilt från personalsynpunkl då överorganisationenskall avvecklas. En rimlig avvägning synes enligt departementschefen vara attkammarrätternas balanser har bringats ned lill en godtagbar nivå innan målenmed anledning av allmänna fastighetstaxering kan börja avgöras idessa domstolar. Viss överkapacitet kan då utnyttjas för handläggning avfastighelstaxeringsmålen. Någon utbyggnad eller annan förändring avkammarrällsorganisalionen utöver vad som framgår av vad inledningsvisupptagits säger sig departementschefen f. n. inle räkna med. Destatistiska uppgifterna i propositionen kan numera kompletteras enligtföljande. Antalet inkomna mål lill kammarrätterna uppgick till ca24 400, varav ca 4 800 faslighelsmål. Antalet avgjorda mål utgjorde ca 22 100.Balansen /77 uppgick till ca 26 700 mål, varav ca 4 300fastighetstaxeringsmål. Till kammarrätten i hade vid domstolens startden överförts 1 932 mål. Antalet lill kammarrätterna under 1976inkomna mål (inkl. fastighetsmål), härrörande från , ,, och , uppgick lill ca 800, 500, 600, 450 resp.900. Antalet kriminalvårdsmål i vilka beslut i första instans träffas avkriminalvårdsstyrelsen och alltså är av sådan beskaffenhet att de efter den 1januari 1977 skall handläggas av kammarrätten i uppgick under sammaår till ca 600. Totalt skulle vid oförändrad måltillströmning kammarrätten iJönköping med nuvarande domkrets erhålla ca 3 200 mål . Utskottetkan i väsentliga delar instämma i vad deparlementschefen uttalar ipropositionen. Svårigheten att bedöma den framtida mållillström-ningen gör dockatt viss tveksamhet inställer sig i fråga om uppgiften att det inomkammarrällsorganisalionen finns ell inle oväsentligt kapacitets-överskott iförhållande lill del anlal mål som kan komma in . framhöll föregående år måste härvidlag i ell längre perspektivbeaktas all, om den hiltillsvarande utvecklingen fortsätter, relationerna mellanenskild och samhälle kommer att öka i omfattning och betydelse samt i följdhärav också antalet intressekonflikter av beskaffenhet att handläggas vidförvaltningsdomstolarna kommer att bli större. Ulvecklingen, som särskiltavspeglas på skatteområdet, har redan lett till en betydande ökning av antaletinkommande mål och av målbalansen i länsdomstolarna. När åtgärder salts in föratt komma till rätta med dessa balanser, kommer givetvis måliillströmningentill kammarrätterna all ytterligare öka. Moldenna bakgrund anser utskottet att frågan om behovet av en ytterligareutbyggnad av kammarrättsorganisationen bör bli föremål för fortsatt JuU 1976/77: 23 6 uppmärksamhet.Ett särskilt spörsmål ulgör den av utskotlel förra årel aktualiserade tankenpå inrättandet av ytteriigare en kammarrätt i . Frågan härom, sombör övervägas även om en utbyggnad av kammarrättsorganisationen inte visar signödvändig, sammanhänger nära med domkretsindelningen för kammarrätterna och - ietl längre perspektiv -hovrätterna. Såvitt gäller kammarrätterna kan enliglulskoliets mening åtskilliga skäl anföras för en ändrad indelning, framförallt i vad gäller . Beträffandeden i propositionen upptagna frågan om överförande av tilldomkretsen för kammarrätten i kan det enligl utskottets mening sättasi fråga om det inte är möjligt att t. v. behålla den nuvarandedomkretsindelningen för kammarrätterna. Frågan bör enligt utskottets mening närmareövervägas av regeringen. Om det för att skapa erforderiigl underiag för treavdelningar visar sig nödvändigt all utvidga domkretsen för kammarrätten iJönköping, bör även prövas om del inte av regionala skäl kan vara lämpligareatt i stället för överföra från domkretsen förkammarrätten i . Vad utskottet sålundaanfört bör ges regeringen lill känna. 1övrigt föranleder departementschefens uilalanden och förslag till medelsberäkninginga uttalanden eller erinringar från utskottets sida. 1. att beiräffandeinrättande av tjänster med bifall lill regeringens förslag bemyndigarregeringen att i kammarrätten i inrätta en ordinarie tjänst förkammarrätlslagman i Fo 27, en ordinarie tjänst för kammarrättsråd, tillika viceordförande på avdelning i Fo 26 och tre ordinarie tjänster för kammarrättsråd iFo 23/24, 2. att beträffandemedelsberäkningen med bifall till regeringens förslag f()r /78till Allmänna jöivalt-ningsdomstolarna anvisar ell förslagsanslag av 64 700 000kr., 3. att gerregeringen lill känna vad utskottet anförl om kammarrättsorganisationensutbyggnad och kammarrätternas domkretsar. Bostadsdomstolen ocbbyresnämnderna m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punktenD4 (s. 50-52) och hemställer att 1. bemyndigar regeringen all inrätta de ordinarietjänster för ord förande i Fo 23/24 som förordats i propositionen, 2. lill Bostadsdoinstolen och hyresnämnderna m. m.för /78 anvisar etl förslagsanslag av . JuU 1976/77: 23 7 5.Utrustning till domstolar m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag underpunkten D 5 (s. 52) och hemställer att till Utrustning till domstolar m.m. för /78 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande:fru (), fröken (), herrar Polstam (c), (s), (), Raneskog (c), (), i (s), fruWiklund (c), (), (), (), (), () och ().