bet · G001TU22 · 1976-12-31 00:00:00 — /77: 22 betänkande med anledning av propositionen 1976/77: 66 om upprustningav , m. m. jämte motioner I propositionen 1976/77: 66 harregeringen () föreslagit att godkänna deriktlinjer för upprustning av , m. m. som i propositionen förordats. I propositionen förklarar sigregeringen beredd att svara för en snabb och genomgripande upprustning av helaGöta kanal, såväl Västgöta- som östgötaleden, till en beräknad kostnad av 45milj. kr., under förutsättning att en godtagbar överenskommelse kan träffasmed de nuvarande huvudmännen om den fortsatta driften av kanalen. Frågan om en utbyggnad av västgötaleden för att kunna taemot större lastfartyg har behandlats av flera utredningar. I propositionenkonstateras att en utbyggnad i dagens läge har visat sig kräva så stora resursinsatser,att dessa, vid en jämförelse med andra investeringar, inte står i rimligproportion till den samhällsekonomiska nytta som utbyggnaden skulle ge. Genom att i stället satsa på en upprustning villregeringen slå vakt om de värden som kanalen har som byggnadsminnesmärke ochturistled. Motioner väckta under allmänna motionstiden I motionen 1976/77: 202 av herrJansson m. fl. (s) föreslås att hos regeringen hemställer om attstaten medverkar till att finna andra användningsområden för olönsammafraktfartyg på och därigenom håller vederbörande skeppareskadeslösa. I motionen 1976/77: 799 av fruAndré m. fl. (c) hemställs att hos regeringen anhåller om förslagangående 1. utbyggnad avGöta kanals västgötadel , 2. slopande avkanalavgifter för godstrafik, 3. förbättradefinansieringsvillkor vid fartygsinvesteringar. Motioner väckta med anledning av propositionen 1976/77: 66 I motionen 1976/77: 1451 av herrSignell m.fl. (s) hemställs att beslutar att ge regeringen tillkänna vad som i motionen har framhållits angående gästhamnar för fritidsbåtarlängs . 1 1976/77. TU1976/77: 22 2 I motionen 1976/77: 1459 av herrJansson m. fl. (s) hemställs att beslutar 1. att staten börta på sig ansvaret för den framtida driften av efter genomförandetav den i propositionen föreslagna upprustningen, 2. att ettstatligt övertagande av kanalbolags tillgångar skall gälla samtligabolagets tillgångar, även de skogsegendomar som köpts för tidigare vinstmedel. I motionen 1976/77: 1484 av m. fl. (vpk)föreslås 1. att riksdagenbeslutar om utbyggnad av västgötadel enligt alternativet 1 500 å lastförmåga, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en utbyggnad av kanalsöstgötadel bör komma till stånd, 3. att riksdagenuttalar sig för statligt huvudmannaskap för och att all kanalbolagettillhörig egendom bör övergå i statlig ägo. Över motionen 1976/77: 202 harutskottet inhämtat yttranden från Chefen för marinen, för Mindre Fartyg. Se bilaga till detta betänkande. I propositionen erinrasinledtiingsvis om de utredningar som av ka-naltrafikutredningen ochsjöfartsverket ddigare verkställts beträffande upprustning ochutbyggnad samt om vissa av gjorda uttalanden härom. Särskilttillkallad utredningsman har därefter avgivit betänkandet (Ds K 1973: 1)Upprustning av kanaloch som följd av begäran om ytterligareprövning av frågan betänkandet (Ds K 1975: 3) Utredning om utbyggnad av Götakanals västgötaled. I sistnämnda utredning diskuteras olika alternativ för denframtida lasttrafiken på västgötaled. Ett alternativ är att byggaut kanalen så att den blir tillgänglig för samma fartyg som kantrafikera , dvs. fartyg med ett djupgående intill 5,3 m och meden största längd av 88 m och bredd av 13 m. Detta alternativ beräknas kosta 370milj. Utredningsmannen har främst uppehållit sig vid det på sintid inom kanaltrafikutredningen studerade utbyggnadsalternativet som senare harblivit närmare utformat och kostnadsberäknat av . Utbyggnaden äranpassad för fartyg med en största längd av 70 m och bredd av 10 m. I fråga omdjupgående har utredningen diskuterat dels alternativ med 3,8m, dels ett alternativ med 4,2 m. /77: 22 3 störredjupet enligt det senare alternativet tillåter en snabbare genomfart av dekonstbyggda sträckorna. Vid lägre fart går det i stället att öka fartygenslastförmåga. Utredningen räknar med att för leden specialbyggda fartyg kan fåen lastförmåga med den lägre farten av 1 500 å . Kostnaden för enutbyggnad för 4,2 m djupgående beräknas till 150 milj. kr. i 1974 årsprisläge. a. ingående diskussioner om möjliga godskvantiteter ochtransportkostnadsbesparingar och efter prövning av olika samhällsekonomiskaeffekter av en utbyggnad såsom inverkan på sysselsättning, lokalisering,vägtransporter, drivmedelsförbrukning, trafiksäkerhet, miljö,försvarsberedskap och turism kommer utredningsmannen fram till att enutbyggnad inte kan motiveras vare sig från företagsekonomiska ellersamhällsekonomiska synpunkter. I stället föreslås, i likhet med tidigare,upprustning av kanalen inkl. elektrifiering av slussarna på västgötaleden till en beräknad kostnad av ca 33 milj. kr. Föredragande departementschefen berör till enbörjan de allmänna förutsättningar som han anser bör vara uppfyllda vidinvesteringar inom transportsektorn. Investeringarna inom denna sektor är oftamycket omfattande och binder därmed stora samhälleliga resurser. Genom attinvesteringarna är långsiktiga och i påtaglig grad kan påverka den framtidatrafik- och samhällsutvecklingen anses det angeläget att de blir noggrantprövade. Manmåste enligt föredraganden ha en helhetssyn på investeringarna inomtransportsektorn. En kanalutbyggnad kan alltså inte ses isolerad från annaninvesteringsverksamhet i transportsystemet. Investeringarna skall medverka tillatt vi får en trafik i samverkan, där effektiva transportlösningar kanerbjudas, som svarar mot. såväl näringslivets som samhällets krav. Efteren ingående redogörelse för olika på frågan inverkande om ständigheterkonstaterar föredraganden sammanfattningsvis att med de bedömningar som f. n.kan göras det inte nu är motiverat med en utbyggnad av kanalsvästgötaled. Ett avgörande skäl anges därvid vara att en utbyggnad i dagensläge har visat sig kräva så stora resursinsatser motsvarande det minstomfattande alternativet ca 200 milj. kr. att dessa, vid en jämförelse medandra investeringar, inte står i rimlig proportion till den samhällsekonomiskanytta som utbyggnaden skulle ge. En utbyggnad kan dock vara berättigad längrefram om förutsättningarna härför påtagligt skulle ändras. Sådana ändradeförutsättningar är enligt föredragandens mening inte uteslutna medhänsyn till den utveckling som kontinuerligt sker inom transportområdet. Fråganom en sådan eventuell framtida trafik och vilken utbyggnad av västgötaleden ochframför allt kommunala investeringar i hamnar /77: 22 4 somdärvid skulle krävas bör enligt föredraganden prövas på regional nivå.Det anses därvid närmast böra ankomma på de berörda landstingen och kommunernaatt ta initiativ till kompletterande utredningar om intresse härför finns. Detanses också i ett sådant sammanhang finnas anledning att på motsvarande sätt i den mån ett regionalt intresse föreligger se över förutsättningarna för enutbyggnad även av östgötaleden. Föredragandenfinner vidare att i sin helhet har ett så stort värde ur framförallt turist- och miljösynpunkt att en snabb upprustning av såväl Östgöta- somvästgötaleden är angelägen. Kostnadernafor en sådan upprustning har av utredningsmannen som tidigare nämnts beräknatstill 33 milj. kr. Vid en förnyad inspektion av kanalenstillstånd samt uppdatering av kostnadsberäkningarna, som har gjorts avsjöfartsverket, har kostnaderna beräknats till 45 milj. kr. i 1977 årsprisläge. Inte heller utskottet har med beaktande avanförda förhållanden funnit sig kunna tillstyrka att en utbyggnad avvästgötaleden i nuvarande läge sker. Genom den av föredraganden föreslagnaupprustningen av kanalen samt den anvisade ordningen för fortsatta övervägandenpå regional nivå bevaras dock handlingsfriheten därest en annan bedömning ifrågan skulle visa sig motiverad. Utskottet fäster stort avseende vidatt så sker. Utskottettillstyrker vidare förslaget om upprustning av kanalen i dess helhet ochkonstaterar med tillfredsställelse att redan meddelats härförerforderligt projekteringsuppdrag. Sysselsättningen genom arbetena medupprustningen har enligt propositionen preliminärt beräknats till ca 2 300man-månader. Detta skulle innebära en sysselsättning av nära 100 man om upprustningen sker . Arbetena skullevidare under förutsättning att en för samhället godtagbar överenskommelse kanträffas om den fortsatta driften av kanalen kunna sättas i gång redan i höstsom beredskapsarbete med förtur. Avdet anförda följer att utskottet avstyrker motionerna 1976/77: 799 om utbyggnadav , m. m. (yrkandena 13) och 1976/ 77: 1484 i vad den (yrkandena 1och 2) avser dels beslut av om en utbyggnad av kanalsvästgötadel, dels uttalande från sida om en utbyggnad av kanalensöstgötadel. Imotionen 1976/77: 1451 yrkas att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av gästhamnar för fritidsbåtar längs . Utskottetvill med anledning härav erinra oin att 1973 a\'givnabetänkandet om upprustning av framhölls att bestridandet avkostnader för godtagbara hamn- och serviceanläggningar utefter kanalen tordevara en rent primärkommunal angelägenhet. /77: 22 5 skottet,som ansluter sig till denna uppfattning, finner det för sin del lämpligt attuppkommande frågor härom tas upp vid de överläggningar på regional nivå somförutsatts ske beträffande kanalens fortsatta drift och eventuella utbyggnad för att om förhållandena i övrigt så medger kunna beaktas vidprojekteringsarbetet. I sammanhanget må också erinras om de möjligheter som iprincip föreligger att från det under huvudtitelupptagna anläggningsstödet för idrotten erhålla bidrag för byggande av bl. Utskottetfinner under hänvisning till det anförda någon särskild åtgärd från riksdagenssida med anledning av motionen ej påkallad. Avpropositionen framgår vidare att kanalbolag har förklarat sig viljafrånträda ansvaret för kanalens fortsatta drift och till staten överlämnakanalanläggningen med tillhörande tjänstebostäder samt viss del av övrigatillgångar m. m. Detpåpekas i sammanhanget att staten i samband med att byggdes ibörjan av donerade stora skogsområden till företaget, för att manmed hjälp av skogsinkomster skulle kunna driva och underhålla kanalen. Ar 1961överläts börsnoterade aktier m. m. som förvärvats av kanalbolag medvinstmedel till ett för ändamålet bildat investmentbolag kanalbolagsintressenter AB som äger praktiskt taget alla aktier i kanalbolaget.Utöver att vinstmedel placerats i aktier har vinstmedel genom årens loppanvänts fÖr inköp av ytterligare skogsområden. När nu kanalbolag förklararsig berett att överlämna kanalanläggningen m. m. till staten utan ersättninginkluderar bolaget i sitt erbjudande inte de skogar som köpts med vinstmedeloch vUkas avkastning är avgörande för den nuvarande ekonomin i företaget. Ensärskild utredare skall enligt propositionen tillkallas för att i samråd medbl. a. berörda landsting överväga frågan om huvudmannaskap för drift av Götakanal och att i anslutning härtill förhandla med berörda intressenter. Medanledning av föredragandens uttalanden i denna del har motionsledes vissayrkanden framställts. Sålunda hemställs i motionen 1976/77: 1459 att riksdagenbeslutar att staten skall ta på sig ansvaret för den framtida driften av Götakanal efter genomförandet av den föreslagna upprustningen. Motionärerna anservidare att ett statligt övertagande av kanalbolagets tillgångar skall gällasamtliga tillgångar och alltså även omfatta de skogsegendomar som köpts förtidigare vinstmedel. Yrkanden av samma innebörd som de nu nämnda återfinns imotionen 1976/77: 1484 (yrkandet 3). Utskottetfinner för sin del den i propositionen föreslagna ordningen för övervägandenrörande frågan om huvudmannaskapet för driften av lämplig. Ett heltstatligt övertagande av kanalen eller i vart fall det ekonomiska ansvaret fördensamma bör därvid vara en rikt- /77: 22 6 punkt.Såsom i de båda sistnämnda motionerna föreslagits bör vidare de aviseradeförhandlingarna med berörda intressenter syfta till ett övertagande avkanalbolaget i dess helhet inkl. de förut nämnda skogsområdena, som ju dockförvärvats med överskottsmedel från kanalrörelsen. Vidprövningen av härmed sammanhängande frågor synes särskilt böra beaktaskonsekvenserna för kanalrörelsens ekonomi och bolagets förmåga tillfullgörande av underhållsplikten av det överförande av vinstmedel m. m. tilldet särskilda investmentbolaget som skedde . Härvid avses främst detackumulerade och kostnadskrävande underhållsbehov som såvitt utskottet kanbedöma blivit en följd härav. Utskottet förutsätter därför att spörsmålenhärom ingående och omsorgsfullt prövas i syfte att uppnå en för det allmänna ursåväl ekonomiska synpunkter som eljest godtagbar uppgörelse i frågan. nu anfört och som i det närmaste innebär ett tillgodoseende avberörda motionsyrkanden bör av ges regeringen till känna. Propositionensförslag i övrigt har inte gett utskottet anledning till erinran eller särskiltuttalande. Imotionen 1976/77: 202 yrkas att hos regeringen hemställer om attstaten medverkar till att finna andra användningsområden för olönsammafraktfartyg på och därigenom håller vederbörande skeppareskadeslösa. Motionärerna har därvid framhållit alt en tänkbar lösning vore attmarinen övertog fartygen för att användas som beredskapsfartyg. Ikanalbolagets yttrande över motionen framhålls bl. a. att det är ostridigt attutredandet under ett tjugotal år vållat stor osäkerhet om framtiden både förbolaget, de anställda och de skeppare som trafikerat kanalen. De tidigareavsevärda godsmängderna har undan för undan minskat. De förväntades sjunka tillca men uppgick i verkligheten endast till 6 700 ton.Under detta år trafikerade bara fyra lastfartyg kanalen med tillhopa 29 laster.Givetvis har detta drabbat berörda skeppare hårt men det anses ståklart att skulle kanalen i stället byggas ut till tidsenliga dimensioner hadedessa fartyg ej heller där kunnat göra sig gällande. Rederiföreningenför mindre fartyg erinrar om att fartygen i dagens läge saknar lönsamsysselsättning. Föreningen finner det angeläget att ägarna av dessa återståendefartyg hålls skadeslösa och att ersättningen till dem inkluderas iupprustnings- och omställningskostnaderna för . Föreningentillstyrker vidare att fartygen överlämnas till marinen att användas förberedskapsändamål. Chefenför marinen, som i ärendet inhämtat yttrande från ,erinrar om att bl. a. de nu aktuella tre fartygen är tilldelade marinen i händelse av krig ochdärvid avsedda att användas som förrådsfartyg för förbands bas- ochunderhållstjänst. Detta kommer att kräva vissa ombyggnads- /77: 22 7 åtgärderavseende främst komplettering av sådana lastnings- och lossningsanordningarsom fartygen saknar. Chefen för marinen säger sig vidare haröversiktligt analyserat tänkbara användningsområden för fartygen i fred. Iförsta hand skulle fartygen därvid nyttjas för olika slag av transporter inomörlogsbaser och kustartilleriförsvar och i andra hand som underhållsfartyg förfredsrusfade fartygsförband varvid viss verkstadskapacitet skulle tillföras.Båda användningsområdena kräver vissa kompletteringar i utrustningen, inkl.relativt omfattande elektriska installationer. Med hänsyn till det ytterligtpressade ekonomiska läget för marinen, där avsevärda besparingar krävs inomfreds-verksamheten i dess helhet, konstateras med beklagande att ett fredsutnyttjandeav ifrågavarande fartyg inte är möjligt ens om fartygen tilldelas utankostnad. Om det skulle beslutas att marinen tillförs fartygen måste de läggasupp. Chefen för marinen säger sig slutligen ha full förståelse för det förslagmotionärerna framlägger, men finner efter genomförd granskning attmöjligheterna att tillgodose förslaget vad avser marinen inte är för handen. avstyrker att fartygen anskaffas eller övertas i fred. Utskottethar i likhet med chefen för marinen förståelse för den besvärliga situation somför ägarna av här berörda fartyg uppstått genom den i motionen angivnautvecklingen. Med beaktande av de uppgifter som lämnas i yttrandena avmaterielverket och chefen för marinen har emellertid inte heller utskottetfunnit sig berett att biträda motionärernas yrkanden och avstyrker därförmotionen i fråga. Under hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att med anledning av propositionen 1976/77: 66, motionerna1976/77: 1459 och 1976/77: 1484, yrkandet 3, samt med avslag på motionerna1976/77: 799 och 1976/77: 1484, yrkandena 1 och 2, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört beträffande de i nämnda propositionförordade riktlinjerna för upprustning av , m. m., 2. att motionen 1976/77: 1451 inte föranleder någon särskild åtgärd frånriksdagens sida, 3. att avslår motionen 1976/77: 202. Närvarande:herrar (), (), i Heden (c), iRönneberga (c), (), Rosqvist (s), (), Östrand (s),Komstedt (m), i (s), i Vrångebäck (m), fruWohlin-Andersson (c), (), herrar Rejdnell (fp) och Noriing (s). /77: 22 8 beträffandekostnaderna för upprustning av kanalen av herrar , , ,, i , och (samtliga s) somanfört; Frågan om den framtida utformningen av kanaloch verksamheten på kanalen har utretts och diskuterats . Ända fråndet datum när det statliga utredningsarbetet startades har sammanvägning-en avalla fakta entydigt visat att en utbyggnad av kanalen inte kunnat försvarasfrån vare sig företagsekonomiska, trafikpolitiska eller samhällsekonomiskasynpunkter. Av detta skäl hade det för alla parter, inte minst för de ikanaldriften direkt engagerade, varit av utomordentligt stort värde omriksdagen redan tidigare beslutat i den riktning som trafikutskottetsförevarande betänkande är avsett leda fram till. Enupprustning av kunde varit genomförd om godtagit detförslag som den socialdemokratiska regeringen var beredd att föreläggariksdagen på grund av då framlagt utredningsmaterial. Det kankonstateras att det ytterligare uteblivna underhållet av kanalen under de årutredningarna arbetat försatt kanalen i det mycket dåliga skick den i dagbefinner sig. Denupprustning som beräknas kosta 45 milj. kr. beräknades kostamindre än hälften av detta belopp. Dyrbar tid har således gått till spillounder de senare årens utredande som föranletts av motionskrav från riksdagensborgerliga partier och kommunister. /77: 22 9 Bilaga Yttranden över motionen 1976/77: 202 Chefenför marinen () Chefen för marinen avger härmed begärt yttrandeöver motion 1976/ 77: 202 om statens övertagande av fraktfartyg på Kanal.Underlag för yttrandet har inhämtats från , Huvudavdelningenför marinmateriel (bifogas). Imotionen föreslås att ett antal fraktfartyg från olönsamhetssynpunkt genomstatens medverkan bör ges andra användningsområden. Motionärerna anger att"en tänkbar lösning vore att marinen övertog fartygen för att användas somberedskapsfartyg". Chefenför marinen uppmärksammades på den akuta problematikenför ett antal fartygsägare av representant för dessa. a. erhöll Chefen förmarinen visst underlag i form av tidigare korrespondens, översiktsritningar,fotografier m. m. avseende de berörda fraktfartygen , ochMarita. Efterfortsatta kontakter mellan Chefen för marinen och fartygsägarnas representantbeslöt Chefen för marinen att personal från Marinstaben och på platsen skulle inspektera nämnda fartyg. Inspektionen ägde rum1977-01-25. Avsikten härmed var att inhämta ett säkrare underlag för fartygenseventuella fredsutnyttjande i marinen. Sompåpekats i motionen är bl. a. de aktuella tre fartygen tilldelade marinen i händelse av krig och därvidavsedda att användas som förrådsfartyg för förbands bas- ochunderhållstjänst. Detta kommer att kräva vissa ombyggnads-åtgärder främstavseende komplettering av lastnings- och lossningsanordningar som fartygen inuläget saknar. Chefenför marinen har översiktligt analyserat tänkbara användningsområden förfartygen i fred. I första hand skulle ett utnyttjande vara aktuellt för olikaslag av transporter inom Örlogsbaser och Kustartilleri-försvar och i andra handsom underhållsfartyg för fredsruslade fartygsförband varvid vissverkstadskapacitet skulle tillföras. Båda användningsområdena kräver vissakompletteringar i utrustningen inklusive relativt omfattande elektriskainstallationer. Föratt utnyttja fartygen i fred tillkommer såväl vissa iståndsättnings-kostnaderutöver ovan nämnda kompletteringar soin drift- och underhållskostnader.Iståndsättning erfordras bl. a. beträffande skrovet (främst ), maskin-och elektroanläggningarna (främst och till del ) och förläggningsutrymmenainklusive hygien- och förplägnadsan-ordningar. Beträffande drift och underhållbedöms erfarenhetsmässigt med hänsyn till fartygens höga ålder främstunderhållskostnaderna bli förhållandevis höga. Eftersom fartygen endastinspekterats stillaliggan-de vid kaj och varken kunnat bottenbesiktigas ellergenomgås under gång är bedömningen i angivna hänseenden behäftad med osäkerhet.Någon uppskattning av kostnaderna härvidlag har ej heller kunnat TU1976/77: 22 10 Med hänsyn till det ytterligtpressade ekonomiska läget för marinen där avsevärda besparingar krävs inomfredsverksamheten i sin helhet, måste Chefen för marinen med beklagandekonstatera att ett fredsutnyttjande av ifrågavarande fartyg inte är möjligtens om fartygen tilldelas utan kostnad. Om det skulle beslutas att marinentillförs fartygen måste de läggas upp. Chefen för marinen har genom det arbete som nedlagts idenna fråga och med de kontakter som erhållits full förståelse för det förslagmotionärerna framlägger, men finner efter genomförd granskning att möjligheternaalt tillgodose förslaget vad avser marinen inte är för handen. Bilaga till chefens för marinen yttrande från . Huvudavdelningen för marinmateriel. I motionen föreslås att marineneventuellt skall överta tre för Kanal-fart specialbyggda lastmotorfartyg.Svanefjord, och . På begäran under hand från Chefen för marinen låtit inspektera de tre fartygen, som låg upplagda iSjötorp och . Fartygen är 65, , men ärsjövärdig-hetsbesiktigade för "Stor kustfart" av Fartygsinspektioneni . Även om fartygen har motorer, som är relativt moderna(installerade 1971, 1972 respektive 1973), är maskin- och elektroanläggningarnai sin helhet på och särskilt på av äldre datum och i mindre godkondition. Skroven kunde, med fartygen liggande i sjön, endastbesiktigas invändigt, men antas på grund av fartygens höga ålder komma att krävastora underhållskostnader. Även om fartygen skulle läggas i materiel-beredskap2, kommer de att innebära en belastning på marinens underhållsmedel. Ombyggnad för fredsutnyttjande i marinen bedöms krävaavsevärda insatser, beroende på för vilken verksamhet de skulleiordningställas. Materielverketavstyrker att fartygen anskaffas/övertas i fred. Efter att ha tagit del av motioneni fråga får Kanalbolaget härmed avge följande yttrande: Det är ostridigt att utredandet under ett tjugotal år harvållat stor osäkerhet om framtiden både för Kanalbolaget, de anställda och deskeppare som trafikerat kanalen. Givetvis har detta även inneburit att detrafikanter som tidigare utnyttjat kanalen för godstransporter tvekat att satsapå sjötransporter eftersom det länge stått klart för berörda parter attgodstransporter med kanalens nuvarande dimensioner dvs. ca ilängden icke kan vara ekonomiskt lönsamma. Flertalet skeppare har även insettdetta och upphört med sin verksamhet, åtminstone på . De tidigare avsevärda godsmängderna har undan för undanminskat. De förväntades sjunka till ca men uppgick iverkligheten endast till . Under detta år trafikerade bara 4lastfartyg kanalen med tillhopa 29 laster. /77: 22 11 Givetvis har detta drabbat dessa skeppare hårt mendet torde stå klart att skulle kanalen i stället byggas ut tilltidsenliga dimensioner hade dessa fartyg ej heller där kunnat göra siggällande. Huruvidamarinen kan använda ifrågavarande fartyg som beredskapsfartyg undandrar sighelt vår bedömning. Givetvishar flera andra skeppare än de som håller på in i det sista drabbats avförluster genom det långa utredandet. ÄvenKanalbolaget har drabbats hårt av detta trafikbortfall och tvingats begära enbegränsning av öppethållandet på västra linjen till 4 mån/år.