bet · G001KU25 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 25 medanledning av propositionerna 1975/76:187 om demokrati, ny kommunallagm. m. och 1976/77:1 om minskad statlig detaljreglering av kommunerna samtmotioner I detta betänkande behandlas dels propositionerna1975/76:187 och 1976/77:1, dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöte väckta motionerna 1975/76:451,1975/76:911,1975/76:913,1975/76:921 och1975/76:1980, yrkandena 9-11, dels den med anledning av propositionen1975/76:187 väckta motionen 1976/77:5, dels de under allmänna motionstiden vid1976/väckta motionerna 1976/77:70, 1976/77:76, 1976/77:568 och1976/77:572. I proposiiionen 1975/76:187 om demokrati,ny kommunallag m. m. föreslås en enhetlig kommunallag med nya bestämmelser somsyftar till att stärka medborgarnas inflytande. Till grund för förslagen liggerett omfattande utredningsarbete som har utförts av utredningen om den kommunalademokratin och kommunallagsutredningen. Dennya lagen bygger på principen att kommuner och landstingskommuner skall lämnasstörsta möjliga frihet att anpassa sina arbetsformer till de lokalaförhållandena. Den genomförda kommunindelningsreformen har skapatförutsättningar för att minska detaljregleringen i de nuvarandekommunallagarna. Den nya kommunallagen avses gälla för samtliga kommuner ochlandstingskommuner. Den ersätter den nuvarande kommunallagen, kommunallagenför och landstingslagen. Den flr i högre grad än de nuvarande lagarnakaraktär av ramlag. Åtskilliga detaljfrågor som f n. regleras i lag skallenligt förslaget kunna regleras av kommunerna och landstingskommunerna själva.Härigenom har det blivit möjligt att låta de allra flesta bestämmelserna ilagen fl generell giltighet. Några särregler har dock måst behållas förStockholms kommun. Propositioneninnehåller förslag på en rad punkter som berör de förtroendevaldasarbetsförutsättningar och medborgarnas möjligheter till insyn och deltagande iden kommunala verksamheten. I ett representativt system är de förtroendevaldasarbetsförutsättningar och partiernas roll centrala frågor. Rätt till ledighetfrån anställning för fullgörande av kommunala uppdrag föreslås. Vidareföreslås vidgade möjligheter till ersättning för kostnader som har föranlettsav förtroendeuppdrag. a. skall kostnader för barntillsyn och särskilda kostnaderför handikappade kunna ersättas. Arvoden till de för- 1 1976/77. KU1976/77: 25 KU1976/77:25 2 troendevaldaskall enligt förslaget, liksom kunna utgå endasi med enhetliga belopp,dvs. utan hänsyn lagen lill den enskilde förtroendevaldes förioradearbetsförtjänst. Möjligheterna att senare pröva ett system med differentieradersättning hålls dock öppna. Ipropositionen framhävs de beslutande organens, dvs. kommunfullmäktiges ochlandstingets, centrala ställning. För landstingskommunernas del innebärförslaget att förvaltningsutskottets möjligheter att företräda landstingetbegränsas samt att beredningen i utskott görs frivillig. För både kommuner ochlandstingskommuner föreslås vidare vissa förändringar i fråga om de beslutandeorganens arbetsformer. Motioner skall sålunda i princip behandlas ,och kravet på beslutförhet sänks från två tredjedels till enkel majoritet.Suppleantsystemet i kommunfullmäktige görs vidare obligatoriskt i likhet medvad som redan nu gäller för landsting. Föratt inför väljarna klarare markera ansvarsförhållandena har många kommuner ochlandstingskommuner valt att införa något slag av majoritetsmarkeringar. Ipropositionen föreslås inga lagändringar för att införa några av de mestlångtgående alternativ som har behandlats i den allmänna debatten. Mot sådanalösningar talar framför allt svårigheterna alt skapa tillräckligainsynsmöjligheter för minoriteten. Däremot anges det i propositionen som enutgångspunkt att den politiska majoriteten skall ges möjlighet att markera etthuvudansvar för den kommunala verksamheten som minoriteten ges godaarbetsmöjligheter. Hur detta skall ske i det enskilda fallet måste avgöraslokalt. Arvode skall kunna ges till minoritetsföreträdare som inte har uppdragsom ordförande i nämnd. Vidare skall ersättare kunna utses för ordförande föratt man inte skall behöva få skifte i den politiska ledningen, om någonordförande blir långvarigt sjuk. Av samma skäl skall man kunna utse andre viceordförande i alla nämnder. Bl.a. för att förhindra att ett parti som har förlorat valet ändå skall kunnabesluta om budgeten för föreslås åtgärder för all å-stadkommaett snabbare genomslag. Förslaget innebär att den nyvalda beslutandeförsamlingen börjar sin mandatperiod . Det har inte bedömtsmöjligt att låta reformen omfatta också nämnderna. I anslutning till förslagetföreslås också att reglerna i vallagen om utseende av suppleanter förkommunfullmäktige ändras så att sammanräkningen skall kunna ske snabbare änhittills. Vidare föreslås alt budgetfristerna för landstingskommunernaförlängs så att de kommer att stämma överens med vad som gäller för kommunerna. Detföreslås att ansvaret för informationsverksamheten i princip skall åliggakommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet. Väsentliga önskemål om ökadeinsatser för att göra förvaltningen mer lättillgänglig och för alt underiättaden idéförankrade informationen genom partier och övriga folkrörelser anseskunna uppnås utan ytteriigare regler i lag. De kommunägda företagensvarar för en ansenlig del av den kommunala KU 1976/77:25 3 verksamheten.För att öka möjligheterna till insyn och inflytande föreslås att de ledamöter iföretagens styrelser som skall utses av kommun eller landstingskommun skallkunna väljas proportionellt. Ipropositionen behandlas även lokala organ som kommundelsråd ochinstitutionsstyrelser. Erfarenheterna från de kommuner som harprövat kommundelsrådär blandade och i de kommuner som har inrättat institutionsstyrelser harförsöksverksamheten ännu pågått alltför för att några bestämdaslutsatser skall kunna dras. Några särskilda bestämmelser föreslås därför intenär det gäller lokala organ. Ipropositionen avvisas tanken på att införa ett kommunalt folkomröstningsinstitut.Däremot föreslås en bestämmelse i den nya kommunallagen som syftar till attklariägga rättsläget i fråga om sådana opinionsundersökningar som redanförekommer i vissa kommuner. Dennya enhetliga kommunallagen föranleder följdändringar i ett stort antalförfattningar. Förslag till vissa följdändringar läggs fram i kommunallagspropositionen. I propositionen 1976/77:1 om minskad statligdetaljreglering av kommunerna m. m. föreslås bl. a. ändrade regler för dekommunala och landstingskommunala specialreglerade nämnderna. Dengrundläggande principen bakom förslagen i propositionen är att kommunernas ochlandstingskommunernas handlingsfrihet skall ökas liksom deras möjligheterattanpassa verksamhetsformerna efter lokala förhållanden. Genom förslagen skapasstörre enhetlighet och enkelhet i nämndorganisationen. De nya reglerna innebäratt förslagen i prop. 1975/76:187 om demokrati, ny kommunallag m. m.slår igenom också i de specialreglerade nämnderna. Detta sker genom attbestämmelserna i den nya kommunallagen, som innehåller ett minimum av särregleroch detaljföreskrifter, görs tillämpliga också på dessa nämnder. Flertaletsärbestämmelser i specialförfattningarna om nämndernas organisation ocharbetsformer föreslås utgå. Det innebär bl. a. att alla nämnder skall kunnaväljas proportionellt och att frågan om nämndernas sammansättning ochutomståendes närvarorätt vid nämndsammanträden avgörs av kommunerna ochlandstingskommunerna. Dessa flr också en större frihet att bestämma vilkanämnder som skall inrättas och hur uppgifterna skall fördelas mellan nämnderna.Gemensam personaladministration och egendomsförvaltning kommer att kunnaanordnas för alla nämnder. Skyldigheten att underställa vissanämnders beslut om bl. a. delegation och beslut om plan för ålderdomshemslopas. Vidare föreslås att institutet jordbruksstämma avvecklas. De i propositionen 1975/76:187 framlagda förslagentill ny kommunallag och till lag om införande av kommunallagen redovisas vidsidan av utskottets motsvarande lagförslag i bilagorna 1 och 2 till dettabetänkande. Beträffande övriga i propositionerna framlagda lagförslag hänvisasi detta sammanhang till propositionerna. KU 1976/77:25 4 I motionen 1975/76:451 av i (c)yrkas att hos regeringen föreslår att frågan om jäv vidlöneförhandling av vid kommun anställd personal utreds. I motionen 1975/76:911 av herrar () ochPetersson i (fp) yrkas att hos regeringen begär förslag tillregler för kommunala besvärsnämnder enligt riktlinjerna i motionen. I motionen 1975/76:913 av () yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om tilläggsdirektiv för utredningen om denkommunala demokratin innebärande krav på utredning beträffandeförutsättningarna för en beslutsförsamling på lokal nivå enligt vad som anförtsi motionen. I motionen 1975/76:921 av () yrkasatt hos regeringen begär översyn av den landsiingskommunalakompetensen, så att landsting flr rätt av bevilja lånegarantier till enskildaför uppförande och/eller upprustning av fritidshus på landsbygden.Landstingsförbundet har avgett yttrande över motionen. I motionen 1975/76:1980 av m. fl. (m),punkterna 9-11, yrkas att hos regeringen anhåller om dels förslagtill sådan ändring i kommunallagen att kommuner ges möjlighet att inrättadirektvalda kommundelsråd i enlighet med vad som anförts i motionen1975/76:1979, dels tilläggsdirektiv till utredningen om den kommunalademokratin beträffande möjligheterna att inom nämndorganisationen tillskapaytteriigare distriktsnämnder, dels förslag till sådan ändring i kommunallagenatt kommun ges möjlighet att anordna rådgivande folkomröstning. Imoiionen 1976/77:5 av m. fl. (vpk) yrkas att uttalar delsatt innebörden i 3 S kommunallagen även bör avse rätt för kommun att bedrivaordinär företagsverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen, dels attden i 10 och 39 SS kommunallagen inskrivna rättigheten till ledighet frånanställning för uppdrag även förutsätts omfatta skyldighet för arbetsgivare attgarantera att arbetsvillkoren ej försämras för den som inneharförtroendeuppdrag, dels att vid tillämpningen av de i propositionen förordadearbetsvillkoren för oppositionen alla minoritetsgrupper tillförsäkras godaarbetsmöjligheter; samtatt beslutar anta två i motionen intagna lagförslag, nämligen delsförslag till lag om ändring i vallagen (1972:620) med tillägg av ett nytt andrastycke i 2 kap. 9 S (innebärande att nio tiondelar av de kommunala valkretsmandatenskall vara fasta och resten utjämningsmandat) och med borttagande av andrameningen i 14 kap. 15 a S (treprocentsspärren vid landstingsval), dels förslagtill kommunallag vad avser 23 S (med tillägg av bestämmelser om rådgivandefolkomröstning och kommundelsråd) och KU 1976/77:25 5 29S (med viss utvidgning av interpellationsrätten till att omfatta även kommunägdaföretag). I motionen 1976/77:70 av () yrkas attriksdagen i anslutning till behandlingen av propositionen 1975/76:187 omkommunal demokrati, ny kommunallag m. m. som sin mening uttalar vad som anförtsi motionen om hänsynen till medborgarviljan vid majoritetsskifte ikommunfullmäktige och landsting. I motionen 1976/77:76 av m. fl. (s) yrkasatt hos regeringen begär en översyn i avsikt att den ekonomiskaredovisningen vid kommunala verk åtskiljs från kommunens allmänna redovisningoch bringas mer i överensstämmelse med den för aktiebolag. I motionen 1976/77:568 av i (m)yrkas att på det sätt som föreslås i motionen lagfäster rätten förvissa tätorter att benämnas "stad". 1 motionen 1976/77:572 av m. fl. (c)yrkas att hos regeringen begär förslag till sådana lagändringar attoffentlighetsprincipen kommer att gälla för kommunala och landstingskommunalabolag och stiftelser samt att verksamheten i sådana företag kan bli föremål förinterpellationer och enkla frågor i kommunfullmäktige resp. landsting. Beträffande motiveringen hänvisas till motionerna.I bilaga 36 redovisas en sammanställning över motionsyrkandena med hänvisningartill var i betänkandet resp. yrkanden behandlas av utskottet. De i propositionerna framlagda lagförslagen avsågsträda i kraft . På grund av ärendets omflng och kompliceradekaraktär och den knappa tiden för riksdagsbehandling fannutskottet att den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet inte kunde hållas.Härvid beaktades även behovet av rimlig tid för information om den nya lagstiftningen. 1några delar bedömdes det emellertid vara lämpligt att de i propositionen1975/76:187 föreslagna nya bestämmelserna kunde träda i kraft redan den 1 januari1977 och därmed tillämpas från den nya mandattidens början. Dettagällde dels möjlighet för landstingen att utöka sina presidier med en andrevice ordförande, dels möjlighet för kommunfullmäktige resp. landstingen attutöka kommunstyrelsernas, förvaltningsutskottens och övriga nämnders presidiermed en andre vice ordförande, dels möjlighet för kommunstyrelsen,förvaltningsutskottet samt övriga nämnder att förordna ledamot som ersättareför ordföranden, om denne på grund av sjukdom eller annars ärhindrad att fullgöra sitt uppdrag. KU 1976/77:25 6 Genom ett utskottsinitiativ (KU 1976/77:9) ladesdärför fram förslag till ändringar i nu gällande kommunallagar i nämndahänseenden. har antagit lagändringarna i enlighet med utskottetsförslag (rskr 1976/77:21, SFS 1976:859 och 860). Underbehandlingen av det nu redovisade ärendet har utskottet mottagit ett antalskrivelser med synpunkter på kommunallagspropositionen och olika kommunala frågor.Vidare har representanter för inför utskottet framfört vissaförslag, som syftar till att behålla nuvarande särbestämmelser för kommunen. Idet följande redovisar utskottet i särskilda avsnitt i anslutning till de olikapropositions- och motionsförslagen sina allmänna överväganden. Därefter följeren specialmotivering till de författningsförslag som utskottet lägger fram. Den kommunala självstyrelsen har lång tradition ochstark förankring i vårt land och utgör en av grundvalarna för det demokratiskastyrelseskicket i . Genom denna har det varit möjligt att decentraliseraviktiga samhällsuppgifter till kommuner och landsting. Medborgarna hartillförsäkrats rätten att lokalt besluta om gemensamma angelägenheter. Enmedveten strävan, varom bred politisk enighet rått både på riksplanet ochlokalt, har varit att i takt med den snabba samhällsutvecklingen anförtro ochlägga nya uppgifter på kommunerna och landstingen. Dessa har också själva tagitpå sig nya uppgifter och successivt byggt ut den kommunala samhällsservicen.Utskottet vill särskilt framhålla att medborgarnas krav på en god socialtrygghet, utbildning och en rad andra gemensamma serviceåtgärder har medförtatt den kommunala och landstingskommunala verksamheten fortlöpande harutvidgats. Detta har i sin tur ställt allt större krav på kommunernas ochlandstingskommunernas resurser av olika slag. Den kommunala ochlandstingskommunala verksamheten har ökat särskilt snabbt . Föratt på den lokala nivån skapa kommuner med tillräckligt befolk-ningsunderiagochekonomisk bärkraft har det varit nödvändigt att reformera den kommunalaindelningen. Storkommunreformen innebar att antalet landskommunerminskade från 2 281 till 816. Den genomsnittliga folkmängden i landskommunernasteg från omkring 1 500 till drygt 4 000 invånare som detgenomsnittliga skatteunderiaget ökade i motsvarande grad. Kommunindelningsreformenår 1962 - den s. k. kommunblocksreformen - berörde alla typer avprimärkommuner. Den byggde bl. a. på näringsgeografiska grunder. En nykommuntyp skapades genom att tätorter och KU 1976/77:25 7 Någon normalstorlek fastställdes inte. En minimigräns vid enberäknad folkmängd på 8 0(X) invånare ställdes emellertid upp somriktmärke. I undantagsfall godtogs elt lägre befolkningstal. Antalet kommuneruppgår f n. till 277. De två indelningsreformerna haralltså reducerat antalet kommuner till drygt en tiondel.Kommunindelningsreformerna har tillkommit mot den skisserade bakgrundenav den kommunala verksamhetens expansion och av de allt större kravenpå kommunernas resurser i olika avseenden. Därigenomhar en delvis ny situation uppkommit som påtagligt inverkat på den kommunalademokratin. När det gäller primärkommunerna visar gjorda beräkningaratt antaletordinarie kommunala förtroendeuppdrag minskat avsevärt .' Åandra sidan har utvecklingen gått i den riktningen att uppdragen fördelats påflera personer i större utsträckning . På landstingssidan hardäremot antalet förtroendeuppdrag hållit sig mer . Ettförhållande som också i hög grad inverkat på den kommunala demokratin ärutvecklingen i riktning mot ett mer utpräglat representativt system.Personkontakterna mellan väljare och valda samt medborgarnas möjligheter attsjälva aktivt delta i det kommunalpolitiska arbetet har minskat. Partierna ochde förtroendevalda har fltt en mer central roll och ett större ansvar förinformation och fortlöpande kontakt med medborgarna. Detta har också medförtatt olika massmedias betydelse ökat när det gäller bevakningen avsamhällsfrågorna på lokal nivå. Ett problem i det sammanhanget har varit deunder senare år förekommande tidningsnedläggelserna. Kommunblocksreformenvar inte oomstridd. Den var ursprungligen avsedd att genomföras i den takt somprimärkommunerna själva inom resp. kommunblock ansåg lämplig. Vid föreslog emellertid regeringen efter en inventering av dittillsgenomförda sammanläggningar att återstående kommunblock skulle ombildas tillnya kommuner från resp. . Konstitutionsutskottettillstyrkte propositionens förslag (KU 1969:24). I en reservation (fp, m, c)yrkades avslag på detta och framhölls att indelningsreformen även ifortsättningen borde ske i den takt som kommunerna själva beslutade. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Delvismot bakgrund av den beslutade kommunindelningsreformen tillkallades under år1970 den pariamentariskt sammansatta utredningen om den kommunala demokratin.Denna utredning hade som uppgift att undersöka möjligheterna till ett vidgat ochfördjupat medborgeriigt engagemang i den kommunala verksamheten. Iutredningens uppdrag ingick bl. a. att överväga olika åtgärder för attförstärka den kommunala självstyrelsens lokala förankring och till att för- 'Enligi kommunaldemokratiutredningen var antalet kommunala förtroendemän år 1952ca 225 000, 1962 ca 125 000 och 1974 ca 42 000. KU 1976/77: 25 8 bättraförutsättningarna för information till förtroendevalda och medborgare om denkommunala verksamheten under olika skeden av beslutsprocessen. En särskildfråga för utredningen gällde formen för insyn och inflytande i kommunala bolagoch andra särskilda rättssubjekt. Utredningen hade vidare att pröva frågornaom minoritetsrepresentation i kommunernas styrelser, ("kommunalpariamentarism" eller majoritetsstyre) samt kommunal- och landstingsrådenskommunalrättsliga ställning. Bland utredningens övriga uppdrag kan nämnas attkartlägga erfarenheterna från tillämpningen av de nya bestämmelserna omsuppleanter för kommunfullmäktige samt att överväga ett snabbare valgenomslagför de beslutande organen. fick utredningen genomtilläggsdirektiv i uppdrag att utreda frågan om närvarorätt förde anställdasrepresentanter i kommunala nämnder samt överförande av beslutanderätt i frågorav intresse för personalen till s. k. partssammansatta organ. fickutredningen även i uppgift att kartlägga småpartiernas roll i den kommunalademokratin. Demokratiutredningenhar redovisat sitt arbete i ett flertal betänkanden. presenteradesdiskussionspromemorian "Kommunalt samlingsstyre ellermajoritetsstyre" (SOU 1972:32) samt undersökningsrapporten "Rapportang. "(SOU 1972:52). Utredningen har vidarepublicerat rapporterna "Information och medverkan i kommunalplanering" (SOU 1974:50), "Förtroendevalda och partier i kommuner ochlandsting" (SOU 1975:18) samt "organisation ochinformation" (SOU 1975:46). Två delbetänkanden har behandlat frågan om nyabestämmelser för utseende av suppleanter för kommunfullmäktige (Ds C 1971:4)samt småpartierna i den kommunala demokratin (Ds Kn 1975:2). Utredningen ladeunder fram sitt huvudbetänkande "demokrati" (SOU1975:41). Av utredningens arbete återstår frågorna rörande de anställdasnärvarorätt i nämnderna och överförandet av beslutanderätt i frågor av intresseför personalen till s. k. partssammansatta organ. Samtidigtmed demokratiutredningen arbetade kommunallagsutredningen med uppgiften attgöra en lagteknisk översyn av de nuvarande kommunallagarna i syfte att göralagstiftningen enklare och mera enhetlig samt i förekommande fall anpassabestämmelserna till utvecklingen av praxis. Kommunallagsutredningenlade i sitt slutbetänkande (SOU 1974:99) fram ett förslag till enhetligkommunallag för kommunerna, landstingskommunerna och kommunalförbunden. Förslagenfrån demokratiutredningen och kommunallagsutredningen har efter en omfattanderemissbehandling lagts till grund för propositionen 1975/76:187 "Kommunaldemokrati, ny kommunallag m. m.". Propositionen överiämnades tillriksdagen vid slutet av 1975/. I propositionen föreslås enenhetlig kommunallag för samtliga kommuner och landsting. Bestämmelsernarörande kommunalförbunden däremot föreslås även i fortsättningen finnas i ensärskild lag. I propositionen föreslås vidare vissa ändringar i lagen (1957:281) om kommunalförbund, vallagen KU 1976/77: 25 9 (1972:620),lagen (1919:293) om ändring i och ecklesiastik indelning, lagen(1965:596) om kommunala sammanläggningsdelegerade samt kommunalskattelagen(1928:370). Propositionen1976/77:1 om minskad statlig detaljreglering av kommunerna m. m. bygger påförslagen i elt antal departementspromemorior och propositionen om denkommunala demokratin. Förslagen innebär bl. a. ändrade regler för de kommunalaoch landstingskommunala specialreglerade nämnderna. Härigenom skapas störreenhetlighet och enkelhet i nämndorganisationen. Detta sker genom attbestämmelserna i den nya kommunallagen görs tillämpliga också på dessanämnder. mening är det särskilt efter kommunindelningsreformens genomförandeoch den kraftiga expansionen av den kommunala verksamheten väsentligt altansträngningar görs för att vitalisera och fördjupa folkstyret på kommunalnivå. Endast därigenom kan de fördelar från medborgarnas synpunkt tas tillvara som en decentraliserad samhällsförvaltning innebär. Utvidgningen av denkommunala och den landstingskommunala verksamheten framtvingar också andraeller förändrade kommunala verksamhetsformer. Utvecklingen av demokratin inomkommunerna och landstingskommunerna bör fortlöpande följas med storuppmärksamhet av statsmakterna. Utskottethar tidigare ställt sig bakom förslag att en ytteriigare utvärdering avkommunindelningsreformens verkningar kommer till stånd, så snart som etttillräckligt erfarenhetsmaterial föreligger. Enighet har dock inte rått ifrågan om erfarenhetsunderiaget är tillräckligt för en sådanutvärdering eller ej. Utskottet anser inte att det finns anledning att i dettasammanhang närmare utveckla de skilda meningarna härvidlag utan erinrar härendast om att det i regeringsdeklarationen sägs att kommunindelningsreformenskall utvärderas. Utskottet vill också erinra om det utredningsarbete somskall bedrivas av den av regeringen tillsatta utredningen om vidgadlänsdemokrati, i vilken en rad frågor om den kommunala och landstingskommunalaverksamheten kommer att behandlas. Propositionensförslag om demokrati, ny kommunallag m. m. bygger i allt väsentligt påde förslag som har lagts fram av demokratiutredningen. Utredningens förslagpräglades av stor enighet. Förslageti proposiiionen utgår sålunda från att kommunerna och landstingskommunernaskall tillförsäkras en fortsatt stark ställning med ett ökat ansvar och en ökadhandlingsfrihet. Den föreslagna nya kommunallagen har med hänsyn härtillkaraktären av en ramlag. Kommunerna och landstingskommunerna skall i så storutsträckning som möjligt ha rätt att själva besluta om sina arbetsformer. Enannan utgångspunkt för propositionens förslag är att ett utvidgat samspel börkomma till stånd mellan stat och kommun på samhällsplaneringens område. Entredje utgångspunkt för förslaget gäller medborgarnas inflytande i kommunernaoch landstingskommunerna. Den utökade verksamhet som är nödvändig för atttillgodose