bet · G001SfU13 · 1976-12-31 00:00:00 — Förordnandesom här avses får be- offentliga anställningen eller lämnar stå längst lillutgången av . denna ej längre skall vara uppförd på Förordnande som här avsesfår bestå längst till utgången av . 2. ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om utgångs punkterna för tillämpningen av övergångsbestämmelserna, 1976/77:27 av m. fl. (s) vari hemställsatt antar del i propositionen 1976/77:44 intagna förslaget till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med de ändringar att ; erhåller följande lydelse: Befattningshavarehos allmän försäkringskassa tillsättas och entledigas 1. direktör, föredragande förpensionsärenden, ävensom annan tjänsteman än förtroendeläkare ochförtroendetandläkare, beträffande vilken regeringen så föreskrivit, avriksförsäkringsverket; samt 2. förtroendeläkare,förtroendetandläkare och övriga tjänstemän av kassan. Riksförsäkringsverketskall vid tillsättande och entledigande av befattningshavare hos kassaninhämta yttrande från kassans styrelse. För befattningshavare, för vilkaregeringen så föreskrivit, skola anställ- SfU 1976/77:13 15 nings-och arbetsvillkor fastställas under medverkan av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer. utsträckning regeringen förordnar må försäkringskassa inrätta ny tjänstendast efter medgivande av . b. punkten 2 övergångsbestämmelserna lill samma lagerhåller den i motionen 1976/77:20 föreslagna lydelsen. Motionerväckta vid /76 1975/76:305 tjfr 1975/76:269) av m.fl. (fp) vari hemställs att uttalaratt reglerna beträffandeersättningen för privatläkarvård bör ändras, så att de s. k. fritidsprakiikernakan ansluta sig till ersättningssystemet, 1975/76:309 av i Staffansiorp (m)och () vari hemställs att hos regeringen begär attsådana åtgärder vidtas att bestämmelsen om maximering lill 3 000försäkringsersalta patientbesök per halvår slopas, 1975/76:680 (jfr 1975/76:679) av herrar iGöteborg (c) och i (c) vari hemställs att hosregeringen begär utredning och förslag som syftar till att ersättning skallkunna utgå enligt lagen om allmän försäkring för psykoterapeutisk behandlingmeddelad av psykolog, 1975/76:1192 av herrar Karlehagen (c) ochPettersson i (c) vari hemställs alt ullalar att patienter somsöker offentligt anställd läkare, som bedriver privatpraktik på tid utöverordinarie arbetstid, skall tillerkännas samma rätt lill ersättning frånsjukförsäkringen som vid konsultation hos övriga privatpraktiserande läkare, 1975/76:1200 av m. fl. (fp) varihemställs att ger regeringen lill känna vad som anförts i motionen omersättning från allmänna försäkringen för psykoterapi, 1975/76:2003 tjfr 1975/76:1979) av m.fl. (m) vari hemställs bl. a. att uttalar att offeniligansiälldläkare som önskar bedriva privatpraktik på sin frilid skall tillerkännas sammarätt att ansluta sig till den allmänna försäkringen som den som tillkommer ickeoffeniliganställd privatpraktiker, 1975/76:2069 (jfr 1975/76:2068) av iGöteborg m. fl. (c, s, m, fp) vari hemställs att hos regeringen begärförslag om att ersättning vid konsultation hos Doctors of Chiropraclic skallingå i del allmänna sjukförsäkringssystemet. SfU 1976/77:13 16 1975/76:2077 (jfr 1975/76:2076) av herrar () och () vari hemställs att hos regeringen begär sådanändring av reglerna för ersättning enligt allmänna försäkringen, att behandlingvid rökavvänjningsklinik blir berättigad till sjukvårdsersätlning. .Av motionen 1975/76:2003 behandlas i dettabetänkande endast ovannämnda, med 2 betecknade yrkande. Yrkandet under 1 idenna motion har utskottet behandlat i betänkandet SfU 1975/76:29, medanyrkandena under 3 och 4 behandlats i betänkandet SfU 1976/77:1. Vid väcktes en motion med yrkandeatt hos regeringen skulle påtala behovet av sådana ändringar i lagenom allmän försäkring (AFL) att även alkoholism skulle ge möjlighet tillförtidspension när samhällets rehabiliterande resurser uttömts.Socialförsäkringsutskottel (SfU 1975/76:8) biföll efter remissbehandlingmotionen och hemställde att hos regeringen skulle begära åtgärder isyfte att förbättra möjligheterna till förtidspension vid alkoholism.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottets hemställan, och socialpolitiskasamordningsutredningen fick i uppdrag att utreda frågan. Pågrundval av ell enhälligt delbetänkande från denna utredning (Ds S 1976:4)läggs i propositionen fram förslag om ändrade principer för bedömning avfrågan om förtidspension vid alkoholmissbruk m. m. 1 propositionen föreslåsockså - efter mönster av vad som gäller i fråga om läkare och tandläkare- att den återbäringstaxa som tillämpas vid sjukgymnastisk behandling m. m.skall ersättas av en enhetlig taxa som skall vara bindande förprivatpraktiserande vårdgivare vilka vill ansluta sig till den allmännaförsäkringen. Propositionen innehåller också förslag om gynnsammare reglerifråga om inkomstprövning av hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg förfolkpensionärer med partiell förtidspension och om att vis.sa vid riksmötet1975/76 beslutade förmåner, nämligen det särskilda stu-die.stödel förgrundläggande utbildning av vuxna, utbildningsbidraget för doktorander ochdagpenningen vid repetitionsutbildning m. m., skall räknas sompensionsgrundande inkomst för ATP. 1 propositionen föreslås slutligen ocksåvissa regler gällande tillsättning av läkare och tandläkare hos försäkringskassorna,beräkning av pensionsgrundande inkomst i vissa fall för i bosatta menutomlands sys.selsatta försäkrade saml fördelning av preliminäraarbetsgivaravgifter mellan olika avgiftsslag. Motde i propositionen intagna bestämmelserna om alt det vid grundläggandeutbildning av vuxna utgående särskilda studiesociala stödet m. fl. förmånerskall jämställas med inkomst av anställning och således grunda räll lill ATPhar uiskouel inie funnil anledning lill erinran. Utskottettillstyrker också de i propositionen framlagda förslagen om inkomstprövning avhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg för folkpen- SfU 1976/77:13 17 sionärermed partiell förtidspension, om beräkning av pensionsgrundande inkomst i vissafall för försäkrade utomlands och om fördelning av preliminäraarbetsgivaravgifter mellan olika avgiflsslag. I det följande kommer utskottetatt behandla de motioner som väckts med anledning av propositionen samt vissafrån föregående uppskjutna motioner, vilka ansetts lämpligen böraprövas i detla sammanhang. vill utskottet med anledning avförslaget om ändrade principer för bedömning av frågan om förtidspension vidalkoholism m. m. framhålla följande. propositionen föreslagna författningsändringen och de riktlinjer förbedömningen av rätten till förtidspension vid bl. a. alkoholmissbruk som angesi propositionen är enligt utskottets mening väl ägnade alt tillgodose det syftemed en liberalisering av bestämmelserna som åsyftat. Ulskotlel anserdet i likhet med samordningsutredningen angeläget att alkoholmissbruk ellerandra sjukdomstillstånd inte föranleder särbehandling vid pensionsbedömningenoch vill understryka det i propositionen orda uttalandet om att bedömningen idessa fall bör grunda sig inte bara på en medicinsk-psykiairisk undersökningoch utvärdering utan även på relevanta sociala omständigheter. Det avgörandemåste alltid vara hur arbetsförmågan påverkas i del enskilda fallet och intearten av den sjukdom som den försäkrade lider av. Utskottet finner det ocksåangeläget alt mycket starkt betona viklen av att rehabiliteringsverksamhetenbyggs ut och effektiviseras. Förslaget om en mildare bedömning av rätten tillförtidspension i de fall som avses i propositionen har tillkommit bl. a. föralt söka stimulera den försäkrade alt själv i ökad omfattning medverka irehabiliteringsprocessen och kan enligt utskottets mening också innebära ensådan stimulans. Pensionering vid alkoholmissbruk och andra sjukdomstillståndfår därför under inga förhållanden ersätta meningsfullarehabiliteringsåtgärder. Att denna princip i alldeles särskilt hög grad börgälla i fråga om yngre försäkrade säger sig självt. Förslageti propositionen innebär ett delvis nytt synsätt på frågan om förtidspension vidbl. a. alkoholism. Enligt utskottets mening kan de nya principerna, rätttillämpade, vara väl ägnade att förbättra situationen för många av dem som berörsav lagstiftningen. Med hänsyn till svårigheterna alt förutse verkningarna av denya bedömningsgrunderna är det emellertid viktigt att riksförsäkringsverketnoga följer upp erfarenheterna av en ändrad praxis på området. Därvid bör - somframhålls i propositionen - verket också beakta frågan om utbetalning avpension till annan än den försäkrade. Meddet anförda tillstyrker utskottet bifall till propositionen på denna punkt. Ersättningfrån sjukförsäkringen utgår - förutom för läkarvård, tandvård och sjukhusvård -även vid vissa s. k. sjukvårdande behandlingar. Närmare .bestämmelser häromfinns intagna i kungörelsen (1962:387) angående ersättning enligt lagen omallmän försäkring för vissa utgifter för vård eller SfU 1976/77:13 18 behandlingi anledning av sjukdom. Har vården eller behandlingen meddelats i denoffentliga vården utgör arvodel , varav patienten erlägger . ipatientavgift och återstoden. Har vården eller behandlingendäremot ombesörjts av annan än sjukvårdshuvudman gottgör försäkringskassanpatienten med i regel tre fjärdedelar av det arvode han erlagt tillvårdgivaren. Ielt i .september avlämnat betänkande (Ds S 1976:2) föreslogriks-försiikringsverket att nuvarande återbäringssystem vid behandling hos privatpraktiserandesjukgymnaster m. fl. skulle ersättas med en bindande taxa förprivatpraktiserande vårdgivare som anmält sin anslutning till försäkringen.För att. i .samband med det nya ersättningssystemets införande, den offentligavårdens personalbehov skulle kunna tillgodoses i tillräcklig utsträckningföreslog verket vissa etableringsregler som skulle gälla intill utgången av år1980. Enligt dessa hade verket, om det fanns anledning anta attsjukvårdshuvudmans behov av legitimerade sjukgymnaster skulle bli otillräckligttillgodosell, möjlighet föreskriva all sjukgymnast inte skulle föras upp påförteckning hos allmän försäkringskassa eller alt offentligt anställdsjukgymnast, som redan var uppförd på sådan förteckning och som minskade sinarbetstid i den offentliga anställningen eller lämnade densamma, inte längreskulle vara uppförd på förteckningen. 1propositionen föreslås i fråga om etableringsbegränsningen den ändringen iriksförsäkringsverkets förslag, all uppgiften alt ta ställning till frågan omsärskilda etableringsregler t. v. bör anförtros regeringen, som bör få bemyndigandeatt efter framställning av verket meddela föreskrifter som reglerar rätten försjukgymnaster att ansluta sig lill försäkringen. 1 övrigt har verkets förslaggodtagits i propositionen. HerrAspling m. fl. begär i motionen 1976/77:20 alt bestämmelserna ometableringskoniroll skall utformas i enlighet med förslag.Motionärerna vill också att ger till känna all dessa bestämmelserskall tillämpas så att hela neilotillskottet av sjukgymnaster tillfaller denoffentliga sektorn av .sjukvården. De finner det beklagligt att regeringen lagtfram förslag om elt försäkringssystem vid sjukgymnastisk behandling ulan allsamtidigt la ställning lill den grundläggande eiableringsfrågan. De kan integodta att regeringen ges fullmakt att avgöra dessa frågor utan att riksdagenfått tillfälle att ta ställning till eiableringsreglernas innehåll och utformningoch de hänvisar också lill all Landstingsförbundei i yttrande överriksförsäkrningsverkets förslag lorutsatt att vården hos privatpraktiserandesjukgymnaster inte lillåls överskrida den omfattning den hade enligtriksförsäkringsverkets kviuoundersökning för . betonarmotionärerna nödvändigheten av att handläggningen av eiableringsfrågorna skerinom om man vill undvika att beslut i dessa viktigafrågor fördröjs. m. fl. ansluter sig i motionen 1976/77:27 tilllagstiftningsyrkandet i motionen 1976/77:20. Utskottet vill medanledning härav som sin mening uttala att det inte SfU 1976/77:13 19 föreliggernågon reell skillnad mellan etableringsbegränsningen i den utformning dengivits i propositionen och motionärernas förslag till sådan begränsning.Anledningen lill att departementschefen anser att det tills vidare bör ankommapå regeringen att ta ställning lill frågan om särskilda etableringsregler är -som framgår av propositionen - att man i den regeringsförklaring som lämnadesvid detta början förutskickat en vidgning i rätten föroffenlliganslällda läkare med s. k. fritidspraktik att få ansluta sig tillförsäkringen liksom en översyn av tandvårdsförsäkringens regler ometableringskoniroll och alt departementschefen i avvaktan på en sådan översyninte är beredd förorda bestämmelser som ger riksföräkrings-verket bemyndigandeatt föreskriva etableringsbegränsningar. Departementschefen understrykeremellertid angelägenheten av att ett nytt ersättningssystem förprivatpraktiserande sjukgymnasier inte bidrar till att skapa en överströmningav vårdresurser från den offentliga sektorn till privatvård och framhåller attriksförsäkringsverket därför med uppmärksamhet bör följa utvecklingen och förregeringen anmäla behovet av åtgärder. Dessa uttalanden utgör enligtutskottets mening en tillfredsställande garanti för att regeringen kommer attse till att den offentliga sektorns behov av sjukgymnaster m. fl. vårdgivareblir tillgodosett i erforderiig utsträckning. Utskottet avstyrker därförbifall till motionerna 1976/77:20 och 1976/77:27, sistnämnda motion såvitt nuär i fråga. antog 1974 (prop. 1974:104, SfU 1974:23,rskr 260) nya bestämmelser om ersättning från den allmänna försäkringen förden läkarvård som lämnas av privatpraktiserande läkare. Bestämmelserna innebäratt ersättning för utgifter för läkarvård utgår vid vård som lämnas av läkaresom är uppförd på en av allmän försäkringskassa upprättad förteckning. Läkarensarvode bestäms enligt en av regeringen fastställd läkarvärdstaxa. Denna upptarsex olika grupper, varav gruppen I avser enkel konsultation eller enkelbehandling, exempelvis kontroll i samband med injektion eller omläggning.Rätten till ersättning från försäkringen är begränsad till 3 000 besök perhalvår. har härvid föreskrivit att besök hänförliga tillgrupp I fr. o. m. den tills vidare inte skall inräknas i antaletersättningsbara besök under ett kalenderår. Allaprivatpraktiserande läkare är i princip berättigade alt bli uppförda påförteckningen och därmed anslutna till försäkringssystemet. För läkare som äranställda i den offentliga vården och vid sidan härav bedriver privatpraktik äranslutningsrälten begränsad under en övergångstid av högst . Offentligtanställd läkare som har uppdrag som konsultläkare med högst 15 timmar i veckaneller deltidstjänst inom rent hälsovårdande verksamhet berörs dock inte avdenna begränsning. Motionärernai motionerna 1975/76:305 av m. ft., 1975/76:1192 av herrarKarlehagen och i saml 1975/76:2003 (punkten 2) av . vill alla ha ett uttalande SfU 1976/77:13 20 avriksdagen som syftar till alt offentligt anställda läkare med privatpraktik,ulan de begränsningar som f n. gäller, skall kunna anslutas till sjukförsäkringen.Motionärerna pekar på de negativa verkningar som nuvarande regler mot bakgrundav aen rådande läkarbristen medfört genom att läkare som inte kunnat vinnaanslutning till försäkringen antingen upphört med sin fritidspraklik utan attgöra motsvarande arbetsinsats inom den offentliga vården eller bedriver praktikutanför försäkringen med därav följande högre vårdkostnader för patienterna. Begränsningenav de s. k. fritidspraktikernas anslutning lill försäkringen bör ses motbakgrund av att del ansetts angeläget att tillgängliga läkarresurser inom denoffentliga vården också utnyttjas i denna vård. En mycket betydande majoritetinom socialförsäkringsutskottet och ställde sig bakom dennauppfattning vid behandlingen av förslaget till nuvarande bestämmelser. Utskottetvill gärna understryka att del fortfarande hyser den principiella inställningenatt den offentliga vården även i första hand bör prioriteras när delgäller sjukvårdsresurserna. anser utskottet det viktigt, inte minslmed hänsyn till patienterna, att man i största möjliga utsträckning tar lillvara tillgängliga läkarresurser. Utvecklingen efter lä-karreformensgenomförande visar otvivelaktigt att reglerna om begränsningen ifrilidspraktikernas rätt att ansluta sig lill försäkringen haft negativaeffekter av den art som motionärerna påtalar. Det är därför tillfredsställandeall regeringen i den deklaration som avgavs säger sig ha föravsikt att vidga sjukförsäkringens ersättningsregler för privatläkarvård så attäven offentliganställda läkare med fritidspraktik får rätt alt ansluta sig lillförsäkringen. Enligt vad utskottet erfarit ämnar riksförsäkringsverketsläkarvårdsdelegation ta upp överiäggningar i frågan med . Utskottet förutsätter att man därvid skall kunna nå en lösning avfrågan om frilidspraktikernas anslutning lill försäkringen, så att regeringenulan onödigt dröjsmål kan förelägga förslag om en sådan anslutning.Med del anförda anser utskottet sig ha besvarat motionerna. Någon riksdagensåtgärd anser utskottet inte vara påkallad , och utskottet avstyrkerföljaktligen bifall till samtliga nu berörda motionsyrkanden. Som tidigare nämnts är en privatpraktiserandeläkares rätt till ersättning från försäkringen maximerad. Endast 3 000palientbesök per halvår hos sådan läkare ersätts nämligen via försäkringen. HerrWachimeister i och begär i motionen 1975/76:309 attdenna maximering skall slopas. Även om därigenom ett begränsat anlal läkareskulle få högre inkomst än som avsågs när taxan utformades är det enligt motionärernasmening långt viktigare att inte i onödan förlänga vårdköerna. Bestämmelsenatt mer än 3 000 besök per halvår inte skall berättiga till ersättning frånförsäkringen tillkom - som antyds i motionen - för au inte SfU 1976/77:13 21 ettfåtal läkare med detla höga antal patientbesök skulle få en oskälig inkomstökninggenom den nya läkarvårdstaxan. Ersättningsgränsen har satts högt i förhållandetill normalantalei besök. Med hänsyn härtill och då frågan om antaletersäliningsberättigade patientbesök har nära samband med frågan omläkarvårdstaxan och dess utformning och enligt utskottets mening därför börprövas av den till knutna läkarvårdsdelegationenavstyrker utskoltel bifall lill motionen 1975/76:309. Ulskotlel övergår härefter till de motioner som larupp frågan om ersättning för behandling som utförs av psykolog ochkiropraktor. F. n. utgår ersättning för sådan behandling i den mån denombesörjs av sjukvårdshuvudman. Behandling i privat vård ersätts däremot inte. i och i begär i motionen 1975/76:680 - medåberopande av uppgifter som lämnats i den till social-utskollet hänvisademotionen 1975/76:679-utredning i syfte att möjliggöra ersättning enligt lagenom allmän försäkring för psykoterapeutisk behandling meddelad av psykolog.Motionärerna pekar därvid bl. a. på den starkt ökade efterfrågan på psykoterapioch på de långa väntetiderna för dem som önskar komma under behandling averfarna och kunniga psykoterapeuler. Ett liknande yrkande har framställts imotionen 1975/76:1200 av m. fl., som anser att psykoterapeutiskoch psykoanalytisk behandling utförd av privatpraktiserande psykolog medgodkänd utbildning bör jämställas med behandling av privatläkare. I motionen1975/76:2069 slutligen begär m. fl., med hänvisning tillmotivering i den till socialutskottet hänvisade motionen 1975/76:2068. förslagom att ersättning vid konsultation hos s. k. Doctors of Chiropraclic skall ingåi det allmänna sjukförsäkringssystemet. I sistnämnda motion, som innehålleruppgifter om sådana ki-roprakiorers utbildning, yrkesutövning och ställning ivissa andra länder, begärs utredning av frågan om legitimation av Doctors ofChiropraclic. Utskottethar tidigare (jfr SfU 1973:25 och 1974:16) haft att behandla frågan, huruvidakostnader för psykoterapeutisk behandling och behandling hos Doctors ofChiropraclic bör ersättas via den allmänna försäkringen. Utskottet har därvidi fråga om psykologernas verksamhet understrukit angelägenheten av en vidgningav gällande ersättningsregler. Även i fråga om Doctors of Chiropraclic harulskotlel intagit en i princip positiv attityd och uttalat att det enligtutskottets mening finns skäl som talar för att man även i ger ökaterkännande åt denna grupp kiropraktorer. Utskoltel har emellertid samtidigtförklarat att en utvidgning av rätten till ersättning för vård eller behandlingfrån sjukförsäkringen förutsätter alt ansvarsförhållandena inom den verksamhetsom avses och möjligheterna till offentlig kontroll av densamma ärtillfredsställande klarlagda. På förslag av socialutskottet i belänkandet SoU1975/76:44 begärde alt frågan om legitimation avpsykologer skulle prövas med förtur. Utredningsuppdraget lämnades lillmedicinalansvarskommiiién. Enligt vad utskottet inhämtat kommer kommittén attunder innevarande månad av- SfU 1976/77:13 22 lämnaett delbetänkande med förslag om offentlig legitimation av psykologer.Förslaget har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med önskan. Medanledning av den tidigare nämnda motionen 1975/76:2068 har socialutskottet isitt betänkande SoU 1976/77:9 begärt att motionen skall överlämnas tillmedicinalansvarskommiiién. Till stöd härför har utskottet anfört att del kanvara motiverat all närmare pröva vilka möjligheter som finns att inom denoffentliga sjukvården ta till vara den kunskap och skicklighet som seriöst arbetandekiropraktorer otvivelaktigt har då det gäller viss manipulationsbehandling ochatt i samband därmed överväga frågan hur kiropraktorer med examen som Doctorof Chiropraclic eller motsvarande examen skulle kunna inordnas bland de olikakategorier yrkesutövare som finns inom sjukvården. har den 1 decemberi år bifallit social-uiskottets hemställan. Avdet anförda framgår att de frågor som aktualiserats i motionerna 1975/76:680,1975/76:1200 och 1975/76:2069 redan är föremål för prövning. I avvaktan på enslutlig lösning av frågan om legitimation av psykologer och kiropraktorer ärutskottet inte berett medverka lill den i motionerna begärda utvidgningen avsjukförsäkringens ersättningsregler. Utskottet avstyrker följaktligen bifalllill alla dessa motioner. Försäkrads rätt till sjukvårdsersättning frånsjukförsäkringen förutsätter att vården meddelats vid sjukdom. Förebyggandeåtgärder för att förhindra .sjukdom grundar således inte sådan rätt. Ettundantag härifrån gäller arbetsgivare, vilka under vissa förutsättningar kanfa goitgörelse även för hälsovårdande åtgärder. HerrarRomanus och anser att behandling vid rökavvänjnings-klinik börberättiga till sjukvårdsersätlning och hemställer i motionen 1975/76:2077 attriksdagen hos regeringen begär förslag av sådant innehåll. Socialstyrelsenfick i uppdrag att verkställa en utredning om utveckling avhälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård(häl-sokontrollundersökningen)sami att därvid undersöka hurdenna verksamhetkunde samordnas och förfaltningsmässigt och organisatoriskt inordnas i delsyslem som gäller för den av samhället bedrivna vården. Styrelsen skall underutredningsarbetet i samråd med överväga avgränsningen avde sjukvårdsålgärder som skall ersättas av den allmänna försäkringen. Dåden av motionärerna väckta frågan enligt utskottets mening har direkt sambandmed det av bedrivna utredningsarbetet och elt förslag enligtvad utskottet inhämtat kan förväntas inom en snar framlid anser utskottet sigböra avstyrka bifall till motionen 1975/76:2077. Utskottet har slutligen att ta ställning till den imotionen 1976/77:27 aktualiserade frågan om tillsättning av förtroendeläkareoch förtroende-tandläkare hos de all manna försäkringskassorna. SfU 1976/77:13 23 förordnasenligt gällande bestämmelser av efter inhämtande av yttrandefrån kassan. Detsamma gäller i fråga om de två läkare som skall ingå ikassornas pensionsdelegationer. 1skrivelse till regeringen har i rationaliseringssyfteföreslagit att del skall ankomma på att förordna läkareoch tandläkare hos kassorna. har förklarat sig inte hanågot att erinra mot förslag. Ipropositionen föreslås alt lillsällningsförfarandel förs över till . FruSkantz m. fl.