prot · FZ09110 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:110 §1 Om utredning rörande vidgade möjligheter till notarietjänstgöring Herr justitieministern erhöll ordel för atlbesvara () anmälda fråga, 1975/76:300, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för atl en avriksdagen begärd utredning rörande vidgade möjligheler till notarieljänstgöringskall komma till stånd och vilka bedömningar som gjorts med avseende påformerna för och inriktningen av utredningsarbetets bedrivande. Nolarienämndenoch har kommit in till regeringen medframställningar i samma ämne. begäran om utredning och nämndaframställningar behandlas f n. inom Jag är ännu inteberedd alt redovisa mina överväganden i ämnet. a. bör överläggningar medberörda fackliga organisationer först äga rum. Jag ber atl få lacka slalsrådet för svaret. Isin knapphändighet ger det dock den upplysningen all man nu verkligen försökerkomma fram lill ell snabbt resultat i denna fråga. Jagvill gärna passa pä tillfället alt fråga 1. vilka de berörda fackligaorganisationerna är, 2. vad en förfrågan till dem i första hand skall avse och3. om inle de spörsmål som kan komma upp vid dessa kontakter kan vara justsådana frågor som den beställda utredningen borde ta upp och alt dennadärigenom med andra ord skulle föregripas. Notarienämndenhar i anslutning till behandlingen av motionen av i ochmig uttalat sig positivt om motionens syfte och efter remisstidens utgång ocksäkommit in med ett förslag om alt en utredning skulle tillsättas. Som framgår av statsrådelssvar arbelar man också inom Jurist- och samhällsvelareförbundetmed denna fråga, och man hade där etl arbetsförslag . Jagvet inle när det inlämnats till departementet, men jag förutsätter atl delskedde i början av innevarande år. Härär naturiigtvis inte lid och plats att diskutera sakfrågorna. Men jag vill imilt inlägg understryka behovet av all frågorna kommer upp lill snabbutredning. Det visar sig all inteminst de s. k. nolariepaketen, där tjänstgöring Om utredning rörande vidgade möjligheter tillnotarietjänstgöring 3 protokoll 1975/76:108-110 Omutredning rörande vidgade möjligheter till notarieljänstgöring i tingsrätt kombineras medtjänstgöring hos kronofogde eller vid polismyndighet eller åklagarmyndighet,inle bara är eftersökta ulan också av mänga anses innebära en nödvändigtjänstgöring. Del har ifrågasatts om det inte borde vara obligatoriskt atttjänstgöra vid ålminslone två myndigheter. Resursfråganär ocksä intressant i sammanhanget. yngre jurister har gjort enkartläggning och föreslagit alt ett antal notarietjänster skulle skapas inteminst i departementen, vid de allmänna advokatbyråerna och inom kommunerna. Detrör sig här om etl vitt fält, och ju förr en uiredning kommer fram, destobättre. begärde i en framställning som komin lill juslitiedeparlemenlet i är all innan den av riksdagenbegärda ulredningen tillsattes överläggningar skulle tas upp mellan företrädareför departementet och förbundet. Somherr kanske observerade talade jag i mitt svar om "överläggningarmed berörda fackliga organisationer". Överiäggningarna gäller alltså intebara . Dennafråga är kanske besvärligare än den ser ut. Den berör nämligen också vissaTCO-förbunds strävanden att bereda kontorsadministraliv personal merkvalificerade arbetsuppgifter, och dessa strävanden stöttas från andra håll.Det är alltså strävanden som går tvärsemot önskemålet att ha flera notarier vidt. Jaghar velat redovisa detta för att förklara att ulredningen inte bör tillsättasförrän vi haft dessa överläggningar, och sedan fär vi se vad som kan komma utav det. Jag ber att fätacka statsrådet för de kompletterande upplysningarna. Den1 mars kom alltså en framställning från JUS, och det finns självfallelanledning att närmare se pä denna. Jag vill fråga slalsrådet: Finns del någontidsplan för hur departementet kommer all handlägga den här saken? När kan mantidigast räkna med att departementet tar ett avgörande? Naturligtvis skall vi behandla detta så snart arbetsmöjligheternainom departementet medger det. Förberedande arbete pågår redan med promemoriorbeträffande olika problemställningar. Så snart vi är klara med del skall vi haöverläggningar med i första hand . Överläggningen var härmedslulad. § 2 Om tillsättningenav arbetsgrupp för ett nytt svenskt uppslagsverk Herr utbildningsministern erhöll ordetför aU besvara () anmälda fråga, 1975/76:299, ochanförde: har frågat mig om den i förra årets kultur-propositionaviserade arbetsgruppen för ett nytl svenskt uppslagsverk har blivit tillsatt Förslagetatl ge statligt stöd för utgivningen av ett nytt svenski uppslagsverk väcktesav litieralurutredningen. Remissinstanserna reste en rad invändningar motutredningsförslaget, och även i den allmänna debatten har påpekats problem ochmöjligheler som litieralurutredningen inle närmare behandlat. Vidare harkulturutskottet vid behandlingen av förra årets kulturproposilion framhållitatl frågan om tillkomsten av ett nytt uppslagsverk med fördel skulle kunna lösasi nordiskt samarbete. Detär således en rad frågor som måste analyseras närmare innan den aviseradegruppen kan sätta i gång sitt arbete. Jag räknar emellertid med att gruppenskall kunna tillsättas . Omtillsättningen av arbetsgrupp för etl nytt svenskt uppslagsverk Det finns en grund för bildnings- och kunskapssträvandena i etl landsom inte kan avskaffas av några undervisningsreformer, och det är de stora,övergripande uppslagsböckerna. Hur än allting sviktar och utsätts för kritiskgranskning så finns det ändå en viss fast uppsättning av fakta som alla behöverha tillgång lill. Förmin och tidigare generationer fanns, och finns för den delen än , de tvåverken och Nordisk familjebok, båda klassiska i sitt slag. Imånga svenska hem finns fortfarande de äldre upplagorna av dessa böcker kvar.De har blivit rariteter pä antikvariaten med höga priser, och det ärfortfarande en stor tillgång att ha dem till hands, om också - det måsteerkännas - ibland för nöjesläsning. är det bara ett enda motsvarande verk som är under utgivning. Det är BraBöckers lexikon i 24 band, ett bra, populärt och därtill billigt verk. Men omnästa generation skall kunna fä del av ett uppslagsverk som produceras i värteget land måste detta förberedas . föreslog därför attstaten skulle ta ett aktivt ansvar för en sådan ulgivning. ställdesig bakom tanken men ingenting har tidigare hörts om saken. Det är därför jagställt denna fråga till utbildningsministern. Jag tackar nu för svaret och ärglad att arbetet snart kommer atl sättas i gång. Detär riktigt att förberedelseliden för ett sådanl här uppslagsverk ärutomordentligt lång. Man kan förmoda att arbetsgruppen faktiskttillsätts till dess ett färdigt verk föreligger på den svenska marknadenkommer att förflyta minst åtta till . Det är inte ett perspektiv som fårinnebära att man försenar förberedelsearbetet Det är också riktigt, somstatsrådet säger, atl det är många frågor som Omåtgärder för att nedbringa väntetiden vid sludiemedelsnämnderna t ex. ulformas i samarbete med förlag i andra länder, somparallellt håller pä med internationella uppslagsverk? Skall man bygga på dentraditionella lexikografiska princip som våra tidigare uppslagsverk följt ellerskall man använda den visuella metod som gjort moderna lexikografer i vårl landväridsberömda? Hur slort skall omfånget vara? Är det bättre med etl någotmindre lexikon som kan förnyas med mellanrum eller skall man föredraett mera omfattande och utföriigt uppslagsverk som kanske inle kan förnyasannat än ? Delär en rad frågor som här måsle prövas, givelvis i samverkan med alla dem i vårtland som har lexikografisk erfarenhet. Likaså bör internationella konlaklertas. Det är viktigt att arbetsgruppen kan komma i gång ochatt man verkligen utnyttjar det kunnande och den erfarenhet som finns ibranschen. Dettaär om någol en kulturfråga. Förberedelserna kunde ha startat lidigare, men delvikliga är nu atl vi är överens om all förberedelserna måste bedrivas medskyndsamhel och omsorg. Överiäggningenvar härmed slutad. § 3 Om åtgärderför att nedbringa väntetiden vid studiemedelsnämnderna Herrutbildningsministern erhöll ordet för att besvara ()anmälda fråga, 1975/76:302, och anförde: har frågat mig om jag är medveten om väntetiderna vidstudiemedelsnämnderna och - om så är fallet - vilka åtgärder jag avser attvidta för all nedbringa väntetiderna. Behandlingstidenvid studiemedelsnämnderna är f n. - med undanlag av nämnderna i ochSlockholm - ca för en normal ansökan. En så kort behandlingstid måstebetecknas som tillfredsställande. I börian av terminerna är behandlingstidernanågot längre. Vidnämnderna i och Slockholm har behandlingstiderna framför alll 1976 varit onormalt länga. Studiemedelsnämnderna handlägger fr. o. m. den1 ansökningar om studiemedel för gymnasiala studier för äldrestuderande samt om äterkrav av studiemedel. Sådana ärenden handlades tidigareav centrala studieslödsnämnden. Flerlalet av ansökningarna har därvid fallitpå studiemedelsnämnden i . Olyckligtvis har nämnderna i ochSlockholm med den ökade arbetsbelastningen drabbats av omsättning ochsjukdom bland personalen. Dessa är huvudorsakerna lill förseningarna vid dessanämnder. Föratt möta den väntade arbetsbelastningen har för innevarande budgetär anslagitsen halv miljon kronor till extra personal. Regeringen har dessutom nyligenbeslutat om extra resurser till nämnden i Stock- holm, och centralastudieslödsnämnden har lämnal tillfällig personal-förstärkning till dennanämnd. Iårets budgetproposition, som i berörda delar har bifallil,finns upptaget dels för extra personal, dels 3,5 milj. kr.för ulveckling av ett dalabasorienleral system för bl. a. registrering ochutbetalning av studiemedelsansökningar vid nämnderna. Detta system, som avsesbli infört fr. o. m. , syftar bl. a. till att avsevärt förkortabehandlingstiderna i framliden. Omåtgärder för att nedbringa väntetiden vid studiemedelsnämnderna Jag ber att fåtacka för svaret, som tydligt visar att statsrådet och departementet ärmedvetna om den här siluationen och också, såvitt jag förstår av svaret, harvidtagit och är på väg att vidta ålgärder för att mildra de besväriigaförhållanden som lycks vara ett resultat av olyckliga omständigheter. Mendå vill jag fråga slalsrådel varför ni inle direkt talar om del här försludenlerna. Det har påståtts frän alt man blivit förvägrad att göra enuppvaktning i den här frågan. Man har sagt att man från är lill år har haft dehär bekymren just i , och hade man - eftersom förhållandena varspeciellt besvärliga - velat uppvakta statsrådet tycker jag att det hadevarit naturiigt att pä lämpligt sätt meddela berörda personer de uppgifter somjag nu har fåll la del av. Jag tycker att det är utomordentligttillfredsställande alt extrapersonal nu sätts in och att man också ser överhela registrerings- och utbetalningssyslemet och får del effektiviserat Det har under hand sagls atl del är vissa bekymmerjust med besked från vederbörande nämnder - att man t. ex. ger olika besked frångång till annan. Det påslås också att när någon besvärar sig mot den lokalanämndens beslut och går till centrala studieslödsnämnden har denna senareibland inte alla handlingar - dvs. vederbörandes ansökan lill den förstainstansen. Jag begär inte att slalsrådet skall kunna ge besked om detta i delhär lägel, men jag utgår från att statsrådet även i den delen medverkar till enöversyn av rutiner och handläggning, så att man kan lillgodose högt ställdakrav pä att den enskilde snabbi skall få svar i de angelägna frågor, som dethär rör sig om. Jag vill först säga alt vi inom departementet självfallel inte vägrarnågra människor atl uppvakta oss. men att vi ibland talar om för folk att detär mera praktiskt alt gä till dem det vederbör. Man får i allmänhet snabbaresvar på det visel, eftersom vi normalt inle har ell svar all ge, om vi inte idetalj vet vad det rör sig om. Iövrigt vet jag all cenlrala studieslödsnämnden arbetar mycket med atl gå igenomrutinerna pä de olika nämnderna för atl försöka få till stånd en förkortning avbehandlingstiderna. Självfallet är del utomordentligt viktigt Men jag tror migkunna garantera att den ansvariga Får jag bara avslutningsvis för egen del fråga herr statsrådet i vad mån man under hand lill vederbörande studiemedelsnämnder myndigheten arbetar mycketnoga och myckel kontinuerligt med det här problemet. Om garantier för framtidsstudiernas oberoende ställning ör kännedom överiämnat deuppgifter som jag fäll här . Eller är det förstahandsuppgifter? Det är fråga om en offentlig handling, som självfallet står till derasförfogande precis som allt annat som förekommer här i . Bakom min frågalåg självfallet det ytterligare spörsmålet om det verkligen skall behövas enfråga i riksdag för att våra studiemedelsnämnder ochstudentrepresentanterna skall få den här värdefulla informationen. Som jag alldeles sade är centrala livligtverksam med denna sak. Men det är klart alt det beror på vart man riktarfrågorna. Om man vänder sig lill sludiemedelsnämnderna fär man dock samma svarsom det jag har lämnal. Överiäggningenvar härmed slutad. § 4 Om garantierför framtidsstudiernas oberoende ställning Herrutbildningsministern erhöll ordel för att besvara i (c) anmälda fråga, 1975/76:313, och anförde: i har frågat mig om jag anser det rimligtatt forskare knutna till olika projekl inom sekretariatet för framlidsstudierskall behöva riskera poliliskt betingad censur från regeringens kansli avfaklasammanställningar eller forskningsarbeten medan den ansvarigapariamentariska styrelsen för sekretariatet för framtidsstudier inte ens setlmaterialet. Han har vidare frågat hur jag anser att framtidsstudiernas fria ochoberoende ställning i detta avseende skall garanteras framöver. Sekretariatetför framtidsstudier har, ända sedan det inrättades 1973, haft den formellaställningen av en kommitté. upplöstes den s. k. referensgruppenoch särskilda sakkunniga tillkallades med uppgift all leda verksamheten.Kommillén fungerar som styrelse i enlighel med intentioner. De fyraolika projektgrupper som hillills inrättats harsjälvständigt ansvar för sitt arbeie och sina resultat. Någoncensur har inte utövats och får självfallet inte utövas. De bästagarantierna för framtidsstudiernas fria och oberoende ställning skapas enligtmin mening av all de även i fortsättningen bedrivs med stor öppenhet mol denallmänna debatten och genom att de projekt-ansvariga arbetar med ett så brettspektrum av kontakter som möjligt. Omstyrelsen för sekretariatet anser att informationen om pågående projekt behöverförbättras utgår jag från all styrelsen tar initiativ till sådanaförbättringar. Omgarantier för framtidsstudiernas oberoende ställning iStockholm (c): Jag tackar för svaret på min fråga. Innan jag går in på svaretsinnehåll vill jag betona etl par saker. Fördet första: Vi diskulerar inle här innehållet i enskilda forskarrapportereller rapportutkast - det är alltså inte fråga om huruvida del här aktuellarapportulkastet är mums för eller inte. Fördel andra: Det försök till "politisk betingad censur" som jag nämnl imin fråga gäller etl övertramp som begåtts i kanslihuset. Min kritik riktar sigdärför mot kanslihuset och i ingen del mol sekretariatet för framtidsstudieroch dess sätt att fungera, än mindre mot de projektgrupper som häller på medde fyra framtidsstudierna. Riksdagensbeslut angående framlidsstudierna och deras organisalion var liksom ocksäbeslutets syfte entydigt - framtidsstudierna skulle bedrivas i formersom tillförsäkrar dem hög grad av oberoende och skulle ges en så bredvärderingsmässig grund som möjligt. Närvi som är ledamöter av framlidssekretariatels styrelse i pressen t ex. anklagasföratt inte ta del av rapportuikastärden kritiken dessutom grundlös i detaktuella fallet. Del gavs ingen detaljerad genomgång i styrelsen den 12februari av detta utkast När jag nu har tillgång till rapportutkastet visar detsig dessutom att det är daterat . Detla nämner jag sombakgrund. Statsrådetssvar understryker det självklara atl censur inte får utövas. Det är bra att detsägs ut - även om del är självklart. Men den fråga man ställer sig när detgäller resten av svaret är följande. Statsrådethänvisar där till en stor öppenhet mot den allmänna debatlen och atl detta idet akluella fallet skulle vara garanti nog mot smussel i kanslihuset Öppenhetär bra, jag instämmer i det, men på vilkel sätt garanterar den atl vi inte fårett upprepande av del som iniräffal? Den frågan tycker jag att statsrådetZachrisson skall svara på. Jagkan inte se atl det svar han här lämnat på den punkten innehåller någragarantier framöver. Det är viktigt all sådana garantier finns därför auförtroendet för framtidsstudierna vill vi ju alla behålla. Om detta förtroendeundergrävs vore det myckel olyckligt. Vi har haft elt mycket gotlsamarbete inom sekretariatet pä denna punkt - det vill jag betona - och inomden styrelse som finns. Men på vilket sätt är statsrådets recept alltså engaranti mot ell upprepande av del som har skett? Om garantier för framtidsstudiernas oberoende ställning Jag vill på det bestämdaste tillbakavisa insinuationen alt detförekommer någon politiskt betingad censur. Ingen sådan censur har förekommiloch skall självfallet inte heller förekomma. Det är självklart, säger herrOlof , och det är precis vad det är. Denaktuella energisludien har lagts upp i samråd med sekretariatet förframtidsstudier, men arbetet och resultatredovisningen sker helt påprojektgruppens eget ansvar. Det är också där som garanlin ligger. Sedankan jag naturligtvis inte garanlera att inle enstaka tjänstemän kan få en tankesom inle rimmar med vad vi betraktar som normal öppenhet. Men det är enalldeles självklar utgångspunkt för arbetel i kanslihuset lika väl som isekretariatet för framtidsstudier att det skall ske i en öppen och låt mig sägaaktiv anda, för del är genom en sådan öppen debatt som vi kan få fram deuppgifter som vi behöver för alt föra bl. a. arbetet med energipolitikenvidare. HerrOLOF i Slockholm (c): Del har ju sagts i alla sammanhang, att departementens kontakt med framtidsstudieverksamhetensyftar till att främja en mer långsiktig planering inom departementen. Påvilket sätl nås detta syfte genom att utkast - som statsrådet erkänner ,öppna för politisk påverkan av enskilda tjänstemän -skickas till kanslihusetsreferensgrupper som, det vill jag understryka, har mycket diversifieradverksamhet? Varför går det inte lika bra med de färdiga rapporterna? Varförinbjuda lill denna typ av politisk påverkan innan rapporterna ens är färdiga? Anserutbildningsministern det rimligt att vi i styrelsen sedan skall fungera somnågon sorls konlrollanslalt för oss själva och för forskarna i de olikaprojektgrupperna och sitta och granska utkasten mot de slutliga rapporterna föratt se om där har ändrats något och om ändringarna kan ha politisk bakgrund? Jag vet alt det på borgerligl håll är vanligt alt försöka med diversekonspirationsleorier. Det är väl inte så konstigt att man försöker ha godkontakt med referensgrupper av olika slag. Del finns ju ålskilligasakuppgifter som man pä del viset kan få ordentligt verifierade. För atl fäsnabbhet och effektivitet i arbetel på sekretariatet lika väl som iutredningsarbetet är det ocksä naturligt atl man tar de olika kontakter sombehövs för att få fram uppgifter av olika slag. Del är någol hell annal än omdet skall vara en öppen redovisning eller inte. Och i del fallet är vi, hoppasjag, helt överens. iSlockholm (c): Herr statsrådet talar om konspirationsleorier. Ja, del förekommermånga målmedvetna försök från kanslihusels sida all med interna utredningar omkärnkraftsfrågan slyra debaiien pä det området. Därför må det väl förlåtas migom jag är i varje fall misstänksam när jag därutöver märker alt man inle ulanvidare och pä alla händer är beredd att opåverkade släppa ifrån sig rapportersom kommer ulifrån. Frågan är ju om detla är toppen på ett eller inte,och del är därför som den här debatten måste föras. Jagär den förste att erkänna att det är viktigt atl vi kan ha en öppenhet iframtidsstudiedeballen, men den öppenheten gagnas inte av sådana saker som harhänt under den senasle liden när det gäller den aktuella rapporten omkärnbränslecykeln. Om åtgärder för att förhindra inspelning av film om Jesuliv Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om åtgärder för att förhindra inspelning av film om liv Herrutbildningsministern erhöll ordel för att i etl sammanhang besvara dels () den9 april anmälda fråga, 1975/76:314, delsfröken (), i Heden (c) och fröken () den 20april anmälda frågor, 1975/76:315, 316 och 317, och anförde: har bett mig redogöra för vilka möjligheler som finns attförhindra atl den danske regissören film om livproduceras i vårt land med stöd av offentliga eller därmed jämförbara medel. FrökenRogeslam har frågal mig om jag anser det lämpligt all med ställiga medel deltai finansieringen av filmen och om jag anser det lämpligt att en film av dennakaraktär visas. i Heden har frågat mig om jag anser del vara förenligt med ell sanleliskl länkande alt producera en film av del akluella slagei sami om jag villmedverka till alt inspelningen av filmen förbjuds i , FrökenHörlén har frågat mig om jag delar uppfattningen all det skulle te sig stötandeför slora grupper om den aviserade filmen om sexliv producerades. Jagbesvarar frågorna i etl sammanhang och vill först lämna en redogörelse för debestämmelser som gäller för offentligt eller därmed jämförbart stöd tillproduktion av film. och har innevarande budgetär inletts eltsamarbeie beträffande filmproduktion. Parterna har träffai avtal om alltillskjuta vardera 5 milj. kr. lill en gemensam produktionsfond. avfonden skall disponeras för produktion av biograffilm som först skall visas päbiograferna och därefter i televisionen. Beslut om vilka biograffilmer somskall få produklionsstöd från fonden fattas genoni ett samrådsförfarande mellanFilrninstitutet och , som in- Nr 110 nebär atl båda parter måste vara överens. Tisdaeenden " således och SverigesRadio som skall ställning lill frågan om ett eventuellt produklionsstöd. --------------- harSveriges Radio efter alt ha tagit del av manuskriptet beslutat att Om åtgärder för att säganej till produktionen. Därigenom saknar frågan f n. aktualitet också förhindrainspelning för del. av film om liv En grundläggande princip förbeslut om statligt stöd till filmproduktion är att de organ som har anförtrottsbedömningen garanterats en självständig och oberoende ställning. Ingen kan iefterhand korrigera de beslut som fallas av den grupp som svarar för urvalet.En annan strävan har varit att sprida beslutanderätten pä sä många som möjligtoch därigenom skapa de bästa förutsättningarna för atl olika slag av projeklkan fä stöd. Dessa principer är det enligl min mening nödvändigt atl följa omkulturpolitiken skall kunna främja den konstnärliga förnyelsen och medverkalill alt skydda och utvidga yttrandefriheten. Principerna präglar ocksä deregler för beslut som gäller i övrigl på kulturområdet t. ex. för stödet tillteatern, litteraturen och utställningsverksamheten. Jag vill erinra om attriksdagen vid sin behandling av kulturproposilion beträffande målenför kulturpolitiken anslöt sig till detta synsätt I propositionen framhöll jagatl "den auktoritära metoden att med administrativa medel hindra vad mantycker är ett obehagligt kulturutbud måste beslämi avvisas". Dettautlalande vann enhälliga anslutning. Etl myckel stort antalprivatpersoner och organisationer har skrivit till regeringen och gett ullryckför sin uppfaltning att del inte bör ges något slalligt stöd ät denomdiskuterade filmen. Mänga uppfattar filmen som en kommersiell spekulation somdel inte är motiverat från kulturpoliliska synpunkler alt främja. Många anserocksä atl filmen skulle skada de kristna värdena. Filmprojekletger som det korl presenlerals inlrycket av all vara en utmanande spekulation.Mol den bakgrunden har jag full förståelse för atl många människor har reageratså starkt mol filmplanerna. Grov kommersiell spekulation slår naturligtvisinle i överensstämmelse med den kulturpolitik som regering och riksdag enigtslår bakom.