prot · FZ0997 · 1975-12-31 00:00:00 — 49. att med bifall till propositionensförslag samt med avslag på molionen 1975/76:517 till Totalförsvarsverksamhelför /77 anvisade ett förslagsanslag av , 50. att till Arbetsmarknadsverket:Anskaffning av utrustning för /77 anvisade ettreservationsanslag av , 51. alt till av utrustning för /77 anvisade ettreservationsanslag av , 52. beträffande stödet till motorfordon förhandikappade A.att med avslag på motionen 1975/76:1895, yrkandel 1, godkände ipropositionen förordade ändringar av grunderna för bidrag och lån lillmotorfordon för handikappade, all lillämpas fr. o. m. , B.att motionerna 1975/76:684, yrkandena 1 och 2, samt 1975/76:1880 inteföranledde någon åtgärd, 53. beträffande ålerkrav av bidrag lill motorfordon förhandikappade au motionerna 1975/76:684, yrkandet 3, och 1975/76:1895, yrkandet2, inte föranledde någon åtgärd, 54. beträffande arkivarbete att motionen 1975/76:1904,i aktuell del, inte föranledde någon åtgärd, 55. beträffande principerna för bidrag till halvskyddadsysselsättning au motionerna 1975/76:387, 1975/76:1866, yrkandet 2,1975/76:1867 och 1975/76:1904, i aktuell del, inle föranledde någon riksdagensåtgärd, 56. beträffande förhöjt bidrag till halvskyddadsysselsättning under /77, m. m. att molionen 1975/76:1888 inteföranledde någon åtgärd, 57. beträffande inriktningen av anpassningsgruppernasarbete m. m. att motionen 1975/76:2135, yrkandet 2 såvitt avsåg punkterna 13och 14, inte föranledde någon åtgärd, 58. beträffande översyn av lagen om vissa anslällningsfrämjandeål-gärder alt molionen 1975/76:849 inte föranledde någon åtgärd, 59. beträffande anpassningsgruppernas funktion somremissorgan vid prövning av förtidspensionsfall all molionen 1975/76:512 inteföranledde någon åtgärd, 60. belräffande lillsällande av ulredning omhandikappades sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden all motionerna1975/76:516 och 1975/76:1866, yrkandet 1 såvitl nu var i fråga, inte föranleddenågon åtgärd, 61. beträffande åtgärder för sysselsättning åt gravthandikappad ungdom au motionerna 1975/76:1879 och 1975/76:1896 inte föranleddenågon åtgärd, 62. belräffande anställning av partiellt arbetsförainom statlig verksamhet m. m. all molionen 1975/76:1831 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 63. belräffande ulvärdering av lagstiftningen omanställningstrygghet all motionerna 1975/76:1866, yrkandet 1 såvitt nu var ifråga, 1975/76:2034, yrkandel 1, och 1975/76:2135, yrkandel 1, inte föranleddenågon åtgärd, 64. beträffande sysselsättning åt handikappade istatliga produktionsföretag m. m. all motionen 1975/76:438 inte föranleddenågon åtgärd, 65. att godkände i propositionen förordadeändringar av grunderna för bidrag till arbelshjälpmedel ål handikappade samtför driftbidrag för arbetsträning resp. verkstäder för skyddat arbete, alttillämpas fr. o. m. , i den mån dessa grunder inle behandlats iföregående punkter, 66. att bemyndigade regeringen all besluta omram för bidrag till anordnande av verkstäder inom arbetsvärden under budgetåret1976/77, 67.att till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning för budgetåret1976/77 anvisade ett reservationsanslag av . 1. beträffande arbetsmarknadspolitikens inriktningpå att skapa regional balans m. m. av , samt herrarGransledi och Rämgård (samlliga c) som anseil all ulskottel under 1 borthemslälla attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2135, yrkandel 2 såvitt angickpunkterna 1, 2 och 10, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. 2. belräffande utvärderingav arbetsmarknadspolitiken m. m. av herrar () och () som ansett alt utskottet under 2 bort hemslälla attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2033 samt med anledning av motionen1975/76:1899 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, beträffande samhällets ansvar för de ungasmöjlighet till arbete eller utbildning 3. avherrar Fageriund och i , , i , samt i (samt liga s) som ansett att utskottet under 3 bort hemslälla altriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:652, yrkandet 1, och 1975/76:2135, yrkandet2 såvitt avsåg punkterna 6 och 8, 4. av (vpk)som ansett att utskottet under 3 bort hem ställa allriksdagen skulle avslå moiionerna 1975/76:652, yrkandel 1, och 1975/76:2135,yrkandel 2 såviii avsåg punkterna 6 och 8, 5. beträffande förstärkningav arbetsförmedlingarnas resurser för ung domar av (vpk) som ansett all utskollel under 4 bort hemslälla attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:191, yrkandet 1 a, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanlen anfört, 6. beträffande varvadutbildning av (vpk) som ansett all utskottet under 5 bort hemslälla att med bifall till motionen 1975/76:191,yrkandet 1 b, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanlen anfört. 7.belräffande beredskapsarbeten för ungdom på den enskilda sektorn av herrStridsman, samt herrar Gransledi och Rämgård (saml- liga c) som anseil allutskollel under 10 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1891 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 8. beträffande kvalificerad praktik genomberedskapsarbeten för ungdom, m. m. av (vpk) som ansett attutskottet under 12 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975/76:191, yrkandena 1 c, d och e, som sinmening gav regeringen till känna vad reservanten anfört. 9. beträffande löne- och anställningsvillkor förpraktikanter av (vpk) som ansett att utskottet under 17 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:440 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanten anfört, 10. belräffande ändring av 5 § lagen omanställningsskydd av herrar () och () som ansett att ulskottel under 18 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1885 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 11. beträffande instruktioner omarbetsförmedlingens arbete på att bry ta könssegregeringen på arbetsmarknaden av (vpk) som ansett att utskottet under 21 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2149, yrkandel 2, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanten anfört, 12. beträffande personalutbildning av (vpk) som ansett allutskottet under 22 bort hemställa att skulle A. avslå motionen1975/76:1837, yrkandel 2, B. medanledning av molionen 1975/76:2149, yrkandet 1, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanlen anfört, 13. belräffande täckning av faktiskafiyliningskostnader av herrar i (fp) och i (fp)som ansett all utskollel under 24 bort hemslälla att med bifall lill molionen 1975/76:652,yrkandel 6, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. 14.beträffande kombination av introduktionsstöd och bidrag med . i timmentill föreiagsuibildning av herrar () och i (s),(), i (s), () samlherrar i (s) och Lorentzon (vpk) som ansett alt utskottet under28 bort hemställa all skulle avslåmolionen 1975/76:1832, 15.beträffande anställningsvillkoret vid utbildning i företag av handikappade avherrar () och i (s), (), herrJohansson i (s), () samt herrar i (s)och Lorentzon (vpk) som ansett att utskottet under 29 bort hemställa att skulle avslåmotionen 1975/76:1905, 16. beträffandehöjt utbildningsbidrag till icke arbelslöshelsförsäkrade, m. m. av (vpk) som ansett all utskottet under 31 bort hemställa dels godkänna ipropositionen förordade ändrade grunder för utbildningsbidrag, att tillämpasfr. o. m. , dels bifalla motionen 1975/76:191, yrkandet 2, 17. beträffande höjt anslag tillvårdyrkesulbildning, m. m. av herrar i (fp) och i (fp) som ansett att utskottet under 32 bort hemställa beträffandemedelsberäkningen att med anledning av propositionens förslag samtmed bifall till motionen 1975/76:2085 till Bidrag till arbetsmarknadsutbildningför /77 anvisade ett anslag av 1 , 18. beträffande stöd till åldringsvården iVästernorrland av rentzon (vpk) som ansett att utskottet under 40 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2157, yrkandet d, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanlen anfört, 19. belräffande höjning av del kontantaarbetsmarknadsstödet av (vpk) som ansett att utskottet under 44 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1975/76:1860 skulle anla av reservanlenframlagl förslag lill lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd, 20. beträffande stödet till motorfordon förhandikappade av herrar i (fp) och i (fp) somanseil alt utskottet under 52 bort hemslälla A. allriksdagen med avslag på motionen 1975/76:1895, yrkandel 1, godkände i propositionen förordade ändringar av grunderna för bidrag och lån lill motorfordon för handikappade, att lillämpas fr. o. m. , B. altriksdagen med anledning av motionen 1975/76:684, yrkandena 1 och 2, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om stödets framtida utbyggnad, C. all molionen1975/76:1880 inle föranledde någon åtgärd. 21.beträffande utredning om handikappades sysselsättning på den öppnaarbetsmarknaden av , samt herrar (samtliga c) som ansett att utskottet under 60 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionerna 1975/76:516 och 1975/76:1866, yrkandet 1såvitt nu var i fråga, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 22. beträffande utvärdering av lagstiftningen omanställningstrygghet av herrar () och Stridsman (c), ()samt herrar (), () och Rämgård (c) som ansett altutskottet under 63 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1975/76:1866, yrkandel 1 såvitt nu var ifråga, 1975/76:2034, yrkandet 1, och 1975/76:2135, yrkandet 1, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. beträffande beredskapsarbeten för ungdom på denenskilda sektorn av herrar i (fp) och i (fp), 2. beträffande stöd till förelagen av (vpk), 3. beträffande totalförsvarsverksamhel av herrarNordgren (m) och (), 4. beträffande stödet till motorfordon förhandikappade av , samt herrar och (samtliga c), 5. beträffande inriktningen av anpassningsgruppernasarbete av , samt herrar och (samlliga c), 6. beträffande sysselsättning åthandikappade i statliga produktionsföretag av (vpk). Under de senasteåren har industriländerna upplevt den svåraste arbeislöshelskrisen sedan1930-lalel. I moisats lill förhållandena i under 1930-lalet har vi nuinle drabbats av samma arbetslöshet som övriga industriländer - för au nu inletala om den undersysselsäiining som finns i . 1kammaren har i de flesta debatter som gällt ekonomi hänvisats till siffran 17miljoner arbetslösa i industriländerna. Jag skall inte uppehålla mig vid dennasiffra, men av en händelse fick jag tag i det danska målareförbundets tidning.I denna redovisades siffror för arbetslösheten inom målarkåren i . Denuppgick till av dem som var anslutna. Denna siffrakan jämföras dels med den arbetslöshetssiffra vi har för målarna, som är 4,696, dels med medeltalet för arbetslösheten, som är här i . 1februari månad hade vi 60 000 flera sysselsatta än vi hade för ett årsedan, och det är främst kvinnorna som svarar för denna ökning. Somsagt ligger vår arbetslöshet på en låg nivå. hade vi 69 000arbetslösa enligt arbetskraftsundersökning. Det ärden lägsta siffra som noterats för under hela 1970-ialel. finns vissa andra siffror som inte är lika bra. Efterfrågan på arbetskrafthar minskat. Likaså ligger anlalel varsel om personalinskränkningar på en högnivå sett i ett tioårsperspektiv. Likaså tenderar arbelslöshetsliderna alt blilängre. Delär mot den bakgrunden regeringen har vidtagit flera åtgärder för all uppehållaen hög beredskap inom arbetsmarknadspolitiken. a. följandeåtgärder vidtagits för att stödja sysselsättningen inom industrier med svagorder- och produktionsutveckling: lagerslöd, frisläppning avinvesteringsfonder och förstärkt stöd till företagsintern utbildning i olikaformer. Regeringenföreslår och utskottet ställer sig enhälligt bakom en fortsatt hög beredskapgenom all tillstyrka förslaget om 1 100 milj. kr. i påslag till olikaarbetsmarknadspoliliska åtgärder. Trots den låga arbetslösheten finns det vissagrupper som fortfarande har svårt all få folfäsie på arbetsmarknaden. Del ärsom vanligt de nytillträdande - i huvudsak ungdomar och unga kvinnor, kvinnori allmänhet och de handikappade. Olika åtgärder har salts in för all underiälladessa gruppers silualion. En av de viktigaste gäller utbildningssidan. Detfinns inom industrin många lediga platser, men det stora fiertalet är avden art att yrkeskunskap erfordras. Nere i var en arbetsgivare verkligtbekymrad för att han inte kunde få lag på tio yrkesarbetare. Han sade: "kan skaffa mig del folk jag behöver får jag lägga nerhela min rörelse." Fråndenna utgångspunkt är del viktigt att utbildningen såväl inom det reguljärasystemet som inom arbetsmarknadsutbildningen byggs ul. De förbällradeersällningsbeslämmelser som irädde i kraft vid årsskiflel bör vara lill gagnför all göra utbildningen inom arbetsmarknaden mera attraktiv. De har hafteffekt. Vi har fier i arbetsmarknadsutbildning än . Ävende förslag till förbättrade ersättningar till företag som vidareutbildar sinredan anställda arbetskraft och anställer ny bör medverka till enförbättring. Utöverutbildningssidan har vidtagits och föreslås en rad åtgärder från regeringenssida för att ge de arbetslösa jobb. Jag skall inte räkna upp alla de insatsersom gjoris, men låt mig bara nämna det ökade bidraget till kommunernasberedskapsarbeten - nu -, bidrag till beredskapsarbeten inom induslrinoch försöksverksamhet inom arbetsförmedlingen med speciella ungdomsförmedlare.Della har införts på förslag från sys-selsältningsutredningen och har verkligenhaft effekt. föreslår man ett ökat antal arbetsförmedlare och all dennaförsöksverksamhet skall pågå även i fortsättningen. I den proposition som vi nubehandlar föreslås obligatorisk anmälan om lediga platser. Detta skall införaslill en början i tre län, men lagen skall gälla hela . Dessaoch andra åtgärder som jag tidigare nämnt har gjort alt den svenskaarbetsmarknadspolitiken uppmärksammats ute i . Många anser att den bordevara stilbildande när det gäller ländernas insalser för att bemästralågkonjunkturen, ly det är ingen tvekan om alt det måste vara politikernasuppgift att ordna samhället så all rätt till arbele ges åt alla. Men dennamålsättning uppnår man icke med några slagord om än aldrig så vackra, ulan delfordras direkta åtgärder. Jaghar redan nämnt all induslrin efterfrågar arbetskraft, och de vet alla all inomden offenlliga servicesektorn behövs förstärkningar på alla områden. Vi fattadei går beslut om en utbyggd barnomsorg, vilket med növändighet medför enefterfrågan på arbelskraft. Men samma behov föreligger när del gäller sjuk- ochåldringsvården. Sysselsällningsutred-ningen anser all man inom den offenlligasektorn fram lill 1980-lalel behöver planera för ytteriigare 250 000arbetsplatser. Del är mot denna bakgrund vi skall diskutera dagens ochframtidens arbetsmarknadspolitik. Efter dessa inledningsord skall jag nu gå över lill utskottetsbelänkande. När jag stod här i talarstolen kunde jag konstatera allanlalel reservationer var mindre än vanligt och alt enighet rådde om de bärandeprinciperna. Trots all antalet reservationer har stigit vågar jag nu göra sammabedömning om enighet i stort som då. Alla är överens otn att del är samhälletsom skall bära ansvaret för en aktiv sysselsättningsplanering. hade deborgerliga icke någon gemensam reservation, men har de lyckats ena sig pätre punkter, vilket i sin tur har lett lill att representanterna för socialdemokraternaoch kommunisterna står som reservanter i dessa tre fall. Jagskall i mitt anförande närmare kommentera motiven för vårt ställningstagande.När det gäller övriga reservationer kommer andra företrädare för socialdemokratinatt bemöta dessa. 1reservationen 3 är det fråga om ungdomens ställning på arbetsmarknaden. Jaghar redan sagt att alla skall ha rätt till arbete. Det slår vi fast. Men vi ärockså medvetna om att det behövs särskilda åtgärder för ungdomen. Det har ocksåvidtagits sådana. Staten har gått före genom all lidigarelägga anställningarinom verken och öka antalet praklikplalser. Även arbelsförmedlingarna har fåttökade resurser för della arbele. Regeringen har haft överläggningar med såvälkommuner sorn enskilda företag för att planera en ökad sysselsättning förungdomar såväl inom servicesektorn som inom induslrin. Då kanske någon frågarsig var skiljelinjen går mellan utskollsmajoriieten och reservanterna. Vireservanter anser inte att behöver ge regeringen lill känna vad somstår i sysselsätiningsuiredningens belänkande och i den särskilda skrivelse somsysselsäitningsulredningen överlämnat till regeringen. Inte heller behöverpåtalas det som redan finns förslag om i SIA-propositionen om samverkan mellanskola och näringsliv. Vi är övertygade om au man i kanslihuset har endiarieföring av inkomna skrivelser och alt man vet vilka propositioner somläggs fram. Utskottsmajoriteten lätt för sig genom all tala om tillförsäkran o. d., utan att komma mednågra konkreta förslag och ställningstaganden. Ireservationen 3 säger vi alt man måsle överväga all ge samhället ökadebefogenheter och resurser för all bl. a. skaffa fram erforderligt antal arbets-och utbildningsplatser. Vad vi närmast tänker på är all förslaget omobligatorisk plalsanmälan kan utökas lill all avse obligalorisk plalsförmedlingoch kanske kvotering lill de arbetsplatser som har en personalsammansältningsom inte motsvarar befolkningens. Om de borgerliga i utskollel är beredda aubiträda ell sådanl förslag, kan vi böria diskulera, och vi kanske kan kommaännu en bil på vägen till allas rätt lill arbete. Men majoriteten i utskottetvill inle ge samhället dessa befogenheter. Viskall även behandla ulskoliels betänkande om arbetsförmedlingarnasorganisation. Vid delta betänkande har vi också en reservation angående de småföretagens skyldighet all anmäla lediga platser. Vi framför där sammauppfallning som ullrycks i arbelsmarknadsministerns förslag, nämligen attdenna skyldighet skall omfatta alla förelag. De borgeriiga föreslår undantagför de förelag som har mindre än tio anställda. Är det ett säll all ge ungdomaroch andra som inle är allrakliva på arbetsmarknaden ökade möjligheter tilljobb? Den19 mars hade vi här i en stor debatt om ungdomsarbetslösheten. Somvanligt kom man in på de små företagens betydelse, och den vill jag inle pånågot sätt förringa. a.: "Bättre villkor för demindre företagen är nödvändigt av ett par skäl. För del första ger desysselsättning ål hundratusentals människor runt om i landet. De har oftalättare än de stora företagen att ta hand om ungdomar med dåligutbildning." HerrÅsling sade efter alt ha talat om ungdomsarbetslösheten: "De många småföretagen har i detta sammanhang en viktig position, eftersom de svarar för endecentraliserad och finmaskig näringsstruktur som ger ökad kontaktmöjlighet mednärings- och arbetsliv för ungdomen". Jag kan helt instämma i dennabeskrivning. Menhur går deiia vackra lal ihop med de borgerligas ställningstagande iinrikesutskoltets belänkande nr 28? När det kommer till konkreta förslag all gealla ungdomar och handikappade möjlighet att få kunskap om lediga platser,säger ni nej från de borgeriiga partiernas sida. Och i detta fall är det frågaom 370 000 arbetslillfällen som ni undandrar anmälningsplikt. Jag har redansagt att man löser inte denna fråga med slagord. Det krävs handling. Då är niinte längre med på all fatta beslut. finns en annan aspekt på frågan om ungdomens inträde i arbetslivet. 1tidningen , nr 12 , finns en artikel med rubriken jobb för ungdom, men de är obekväma och "de har samhällsandanemot sig". I artikeln redovisar man att inom den statliga sektorn finnsdel 200 lediga jobb som posliljoner, lelefonisler, teletekniker, bangårds- ochväxlingsarbetare, vårdare och städare. Jag skall bara citera litet ur artikeln: "De lediga jobben ocharbetskraften passar inte ihop, säger sten påarbetsförmedlingens distriklskonlor i Slockholm, seklionen för kommunikationetc. Del är inget nytt problem, det finns alltid lediga jobb och arbetslösa . ringer arbetsgivare och undrar var vi har våra arbetslösa egentligen,när de inle lyckats få en plats besatt! Ochmånga av de statliga jobben är bland dem som inle anses allrakliva.Postiljonjobben innebär t. ex. oftast packning, lastning och lossning, ochbangårdsarbele hos SJ är bullrigt. Och arbetstiden inom både post och järnvägär förstås lika med skiftesgång." Hurskall vi komma åt dessa problem? Vad skall vi som politiker göra? Måsle vi integå in och angripa arbetsmiljön, ändra inställningen till jobben? Lovar vi förmyckel när vi talar om valfrihet och meningsfullhet? Jag har ingen lösning påproblemen, men vi måste diskutera dem och på något sätt klara ut dem. Vilketsamhälle vi än ordnar kommer del all finnas tunga, monotona och smutsiga jobb.De som arbetar inom dessa yrken måste få en ersättning som motsvarar arbetetsart, de måste få ett inflyiande över sin arbetssituation så att även de kännertillfredsställelse. Vi är på väg att lösa dessa problem. Men jag är övertygadom att mycket motstånd kommer att möta arbetarrörelsens strävan att demokratiseraarbetslivet. Men den striden är vi emellertid beredda att ta. Detär naturiigt att den ungdom - som påvisar i en av sina motioner- som blir erbjuden . vägrar alt ta ett sådanl jobb. Vi skriverom denna motion att del måste ligga i arbetslöshetsförsäkringensutredningsdirektiv att verkligen se till att man inte underbetalar ungdomen ochutnyttjar den situation som f n. råder på arbetsplatserna. Mankan också koppla ungdomens ställning på arbetsmarknaden dels lill vårreservation nr 15 om anställningsvillkoret för handikappade, dels lillcenterpartiets och reservation nr 22 om utvärdering avlagstiftningen om anställningstrygghet. Vi reserverar oss mot alt anställningsvillkoretvid utbildning i förelag av handikappade slopas. Den borgerliga majoritetenskriver: "Utskollel vill emellertid understryka all ulbildning förenad medanställning normalt är att föredra." Men de vill ta bortanslällningskravei för de handikappade i del här sammanhanget. Vad är det mansäger? Jo, all för en handikappad är del inte normalt att få ett jobb på sammavillkor som en annan person utan för all arbetsgivarna skall anställa demmåsle vi införa särbestämmelser. Ireservationen 22 vill och moderata samlingspartiet ha enulvärdering av trygghetslagarna. De lindar in sin begäran med en massa vackraord, men syftet måsle ju vara att på något sätt mjuka upp dessa lagar. Man fåribland en känsla av all Irygghelslagarna är skuld lill alla de besvär vi i daghar på arbelsmarknaden. Men observera all sedan irygghelslagarna infördes harkvinnornas sysselsätlning ökal, ungdomsarbeislösheien har gåii ner, och antalethalvskyddade arbetsplatser har ökat. Har reservanterna från ochmoderata sam-lingspariiel någonsin frågal sig hur många äldre ulslagna viskulle haft 3 protokoll 1975/76. om inleIrygghelslagarna och anpassningsgrupperna varil tillämpliga? Vad skulle ni hagjort med dessa? Det hade varit ett annat problem för oss att ta itu med. Detär klart all ingen lag är fullkomlig och all man ständigt måsle följa upplagstiftningen. Det sker också i en arbetsgrupp inom arbetsmarknadsdepartementet.Vi tycker alt den skall få fortsätta sitt arbete för att se vilka ändringar sombehöver vidtas, både i form av uppmjukningar och i form av skärpningar, föralt ge de anställda trygghet i arbetslivet. Ocksåmoderalerna står ensamma för en reservation, där de föreslår att allaanställningar för personal under skall räknas som prak-tikarbele. Vad fårdel för konsekvenser? Del innebär ju att den som byter jobb i ungdomen aldrigkommer att omfattas av irygghetslagstift-ningen. Del kan vara intressant all ladel av vad /skriver om delta problem: "Praktikhar blivit ett modeord. Brislen på arbetserfarenhet bland nyexamineradekombinerat med en stor arbetslöshet bland de nyexaminerade från universitetenhar gjort all praklikplalser har blivit något av ett Columbi ägg. Ilakt med den försämrade arbetsmarknaden har allt fler nyexaminerade fåll nöjasig med ett praklikarbete som första anställning.