prot · FY0975 · 1975-12-31 00:00:00 — Närfinansminislern säger att han är beredd lill överläggningar med kommunalmännen,uppfattar jag del som ett medgivande. Jag vill gärna säga all vi hälsar detmedgivandel med glädje, och jag är övertygad om att kommunalmännen ute i landetgör detsamma. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Nr 75 () kort genmäle: -r. , , Herr talman! När finansminislern talar omvillabeskatlningen låter det /; ..- 107-; somom med de små justeringar han föreslår alla problem var ur väriden. Men manskall inte glömma bort att villaägarna även med de ändringar Sänkning av somherr Slräng föreslår kommer alt drabbas av skattehöjningar pä uppe- inkomstskatten, mot 800milj. Infialionsbrasan anser sig ha hällt spannar av vatten på, men vad som är bevisligensant är att det blir rekord i kostnadsökningar genom de avtal som harträffats. Om har varit i gång med några spannar här, så hardel nog varit ganska stora hål i botten på Jagciterade redaktör , och jag tyckte att sedan på ett myckelobehagligt och nedlåtande sätt kommenterade en av journalisterna i en anseddtidning, men det får ju stå för själv. Jag citerade bara därför att jag ansåg att den mening som han gav ullryck för varriklig, ulan därför all han - vilket är rätt - också konstaterade att både inomSAF och LO fanns det en öppenhet för alt diskutera nationell prisslabilisering,vilket skulle ha kunnat innebära en helt ny ulgångspunkl för lönepolitiken.Tanken avvisades som orealistisk av , Om inte tror pådet så läs t. ex. någon av de intervjuer som Odhner gav , därhan drog upp riktlinjer för en annan typ av stabiliseringspolitik. Intekan man lägga ansvaret på regeringen, säger , om det skulle varaså all SAF och LO händelsevis sluter avtal som är synnerligen kostnadshöjande.Men, , det förhällandet alt del behövs Hagaöverenskommelser är välett tydligt erkännande från de makthavandes egen sida alt regeringen här haren form av ansvar. Jagtycker för min del att det är mycket olyckligt att man har drivit en sådanskattepolitik att regeringen fått hoppa in på del här viset. Men inle kan herrSlräng, som är med på att göra justeringar av skatteskalorna då och då, sägaannat än att tyvärr har regeringen här fält ett mycket stort ansvar, - Vibeklagar att den typ av omläggning som gjorts och som de faclo medför skattehöjning för svenska folkel kommit alt innebära att man kastat famnarav ved på infialionsbrasan - inle spannar med . enskilde fått det bättre genom avtalet, frågade jag. Den frågan ställdeockså , och han svarade så här: Mycket talar för all lönlagarnanog skall få åtminstone sä mycket som den reella tillväxten i samhället är. Detär en oerhörd skillnad mellan å ena sidan denna ganska blygsamma ökning och åandra sidan de 30 9-6 som avtalen gäller. Det är därför man frågar sig; Är detinte något skevt i ett system som innebär att parterna tvingas sluta avtal om30-procentiga lönestegringar men ändå ingen löntagare är säker på au fä ut ensen tiondel av denna ökning i standardförbättring? Sedangjorde en myckel fin liten upptäckt, nämligen att 160 infiationen inte blir så allvarlig somvi alla tror, därför att nu får löntagarna ut sinalönehöjningar och då har man bara inflation kvar, 1976 fårde ut sina löneökningar och då har del årets infiation inleinträffat, den kommer först . Det är en briljant upptäcktherr Sträng gjort, som uppenbarligen innebär alt infiationen bara är hälften såbetungande som man tror. var sä stolt över den här upptäckten atthan gärna ville läsa in den i protokollet. Menär inte delta ett ganska konstigt sätt att betrakta del hela? Vad man rimligenfår göra är att la inkomsten och den genomsnittliga höjningen avpriserna från till ett annat - 8 eller 9 96, vad den nu är. Dä ser manatt denna genomsnittliga prisökning från till ett annat har kapat 8, 9 eller10 96 av inkomsten. Så inläsning i protokollet tycker jag att herrSträng borde ångra. Ibesparingsulredningen skulle jag böria framföra de härolika förslagen, anserherr Sträng. Det har inte varit så lätt. Det dröjde väldigt länge innan herrSträng tillsatte besparingsutredningen, del dröjde utomordentligt länge innanordföranden sammankallade utredningen. Vidare måste jag uppenbarligen här ikammaren redovisa olika förslag som jag anser alt man skall satsa på för attdet skall bli trovärdigt. Hade jag inte gjort det hade sagt alt vibara pratar om besparingar men inte kan ge några exempel. har jag gettexempel. Jag skall göra del i utredningen också, var inte orolig. Varförfortsätter skattedebatten, frågade jag, trots all gjort femskattesänkningar. Ja, säger , fem skatteomläggningar kanske hargjorts . Det är ett ganska svagt minne har. 1970, 1972,1973, 1974 och 1975 har man gjort skatteomläggningar som man kallatskattesänkningar. Min enkla fråga är; Om man gör femskattesänkningar, varför slutar inte då även den mest skalletrötte att prataom skatteproblem? Varför fortsätter skaltedebatten i allt mer pinade ordalag?Varför kommer t. o. m. finansministern i den intervju jag talat om här ochsäger att folk böriat uppleva skatterna som ett hot? HerrSträng bad om ursäkt för sin pedagogik och det var fullständigt rikligt avhonom att be om ursäkt för den pedagogiken. Sänkningav inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: När finansministern är på så gott humör all han kallar "hemma hos mig" tar det litet emot att krossa den idyll han målar upp.Men behovet av ett mera varaktigt skattesystem åren alldeles för allvarlig sakför alt finansministerns goda humör skall få vara det avgörande. Vadherr Sträng nu säger i denna viktiga fråga är att han som landetsfinansminister inte har något emot om skatteulredningen blir färdig . är oförenligt med den överenskommelse vi träffat, för där står altutredningens arbete skall vara inriktat på att bli klart i så god lid alt ellmera varaktigt skattesystem skall kunna träda i kraft . 11 protokoll 1975. Det finns alltså två slagsattityder, den ena säger "jag har ingenting emot" och den andraattityden säger "jag vill ha ell förslag så alt della blir möjligt; dethar vi lovat i det socialdemokratiska partiet". Och det partiet brukar juskryta med att det slår för sina löften. Därför kan inte finansministern kommaundan delta så lätt. HerrSträng hänvisar lill sina goda vänner inom fackföreningsrörelsen. De är säkertgoda vänner, men de har offentligt gjort klart att de inle med lugn betraktaratt ett mera varaktigt skattesystem skjuts ytterligare . Därförmåste jag få veta: Tar finansminislern nu avstånd från den kommuniké vigemensamt författade eller är den fortfarande giltig? Sedangäller det en annan utredning. Den är inte så känd. Men den är på lång siktockså myckel viktig. Del gäller frågan om de svenska lönlagarnas rätt lillandel i företagens kapitalbildning. Dä säger att det var som omHelén menade att den skulle vara färdig. Det har jag inle alls sagt. Jag harkonstaterat att regeringen själv gjorde upp en tidsplan för hur utredningenborde arbeta. Den skulle falla i fas med organisationernas egetutredningsarbete. Regeringen har stått för löftet att utredningen skulletillsättas vid årsskifiet, den har stått för löftet att direktiven skulle gemöjlighet alt belysa olika syslem, både vad finansministern kallar Helénslinje om enskilt ägda andelar och den andra motsatta linjen om kolleklivabranschformer. Del finns med, redovisas öppet, del finns inget att anklagaregeringen för där. Men vad jag frågade var: När man gör upp en tidsplan för enutredning, skall denna då inte böria arbeta? Om en ulredning tillsatts är det dä inte fel alt den , , ännu inte har hållitsitt första sammanträde? Detär inte bra alt regeringen så dåligt håller reda på viktiga utredningar. HerrBurenstam kunde belysa vad som hade hänt med besparingsulredningen. Delskall inte vara ett skoj med . När vi kommer fram lill all utredningarskall göras, skall de faktiskt skötas. Jagskall sedan hålla mig lill den mera vänliga sidan. sade; Visstjobbade och för att det skulle bli en skattelättnad på I 600kr,, men vi hjälpte väl till litet grand. Del var del lilla del! : Det går, del går inte; det går, det går inte. Var del en såmärklig bragd alt lill sist traska i väg till LO och TCO och tala om att huvuddelen av deras medlemmar en större skattesänkning än vad de själva harbegärt. Var det en så stor bragd? Jagskall inte avslöja fler detaljer, bara slutreplik: "Det blirju mycket för dina memoarer det här, !" (vpk) kortgenmäle: När man hör talas om memoarer och hört honom själv här italarstolen skildra utomordentliga insatser kommer man osökt alllänka på den historiska personlighet som inför berättelsen om sina bragder lärha utbrustit: "Potz ! das allés getan!" Jagkan tyvärr inle översätta del, eftersom man inte får svära här i kammaren. Jag tror att det är viktigt att här i debatten fastslå alla de punkterpå vilka regeringens och mittenpartiernas förslag gynnar de övre inkomstskiklenoch inte de lägre inkomsttagarna. Detär fem punkter jag vill ta fram. För det första har socialdemokraterna ochcenterpartiet genom avtalet med gått ifrån den låglöneprofll förskalleomläggningen som de lidigare hade anslutit sig till i skatteulredningen.Hela det här tillägget på ca 1 000 milj. kr, vill man uteslutande ge till degrupper som ligger , i inkomst. De 1,3 miljoner löntagare somfortfarande är 1976 beräknas ligga . i inkomst får ingenting medav det tillskott som skryter med att ha fält igenom, I stället fårde kraftigt utökade utgifter genom punktskatterna. Jagär speciellt förvånad över att har accepterat della, efiersomcenterpartiet vid början väckte en motion, där man sade att man intekunde acceptera några förändringar som innebar att utredningsförslagetsursprungliga läginkomstprofil går förlorad. Men den har ju faktiskt ändrats. Fördet andra är det viktigt att konslalera att den fördubbling av sparavdragelsom skulle genomföras med nuvarande konstruktion innebär större fördelar ju merinkomsten ökar. Om man har . i inkomst blir skattelättnaden om manfullt kan utnyttja det nya sparavdragel . För den som tjänar mellan 100000 och 150 000 blir skattelättnaden I . Vad har det med läginkomstprofilalt göra? Fördet tredje: Att man låter avdragsrätten för sjukförsäkringsavgiften vara kvarinte bara utan innebär att de högre inkomsttagarna gynnas än mer.För den som tjänar . om årel innebär den avdragsrälten , förden som har . i inkomst ungefär dubbelt så mycket. Fördet fiärde: Regeringen och mittpartierna har också avtalat att . avegenförelagarnas inkomsler skall vara fria från arbetsgivaravgift, menlönearbetarna förutsätts däremot genom löneavdrag själva betalaarbetsgivaravgift för varenda krona av sin inkomst. Det är en klar orättvisagentemot löntagarna. Fördet femte: Kommuner och landsting drabbas i betydande grad av de förändringarav skattesystemet som regeringen och de borgeriiga mittpartierna träffat avtalom. De får inle tillfredsställande kompensation för detta. Följden blir, somframgår , en tendens till försämring av kommunernas och landstingensekonomi, som framför allt kommer alt drabba låginkomsttagarna. Det hjälper däinle all säger alt höjningen av arbetsgivaravgiften bara ärekvivalent med en lönehöjning. Det kan stämma förde privata företagen, men detstämmer inte för kommuner och landsting, som inle har den möjlighet de privatamonopol företagen kommer att utnyttja, nämligen all höja priserna pä sinavaror. Kommuner och landsting har inle så mycket att sälja, och 777, 777. 777. m. för dem blir därföreffekten att de i betydande grad tvingas att höja sina skatter eller skära nedsina utgifier. HerrSträng vill inle diskutera möjligheten till en omläggning av skattesystemet.Jag har litet svårt alt förstå hans utflykt österut. Jag tror inle all hansvänner inom fackföreningsrörelsen vill införa nägol sovjetiskt skattesystemmed sina artiklar och uttalanden, och det vill inle jag heller för den delen,så den sidan av saken kan vi lämna i den här diskussionen. Vaddet gäller är vilka andra möjligheter det finns att ta ut skatter. Del går dåinte att så enkelt som har gjort avfärda alla de tankegångar somkommit fram om beskattning exempelvis av företagens omsättning och derasproduktionsvärde, av energi och råvaruanvändning. Detta måste diskuteras delssom ett alternativ till att bara beskatta arbetskostnader, vilket inte ärrättvisande, dels som ett alternativ till hela det övriga skallesystemet. Jagär övertygad om att kommer att få erkänna att det ärdessa vägar vi måste slå in på om vi också skall kunna åstadkomma ettskattesystem som bemästrar infiationens svårigheter. i (m)kort genmäle; Herr finansminislern reagerar mot all jag har givit uttryck för kritikmot alt sådana här uppgörelser pä skalleområdet sker utanför . Jagvidhåller emellertid kritiken av den anledningen att vi haren viss fastställdordning för hur ärendena skall komma till behandling i . Jag förstårmycket väl att det kan bli problem för en minoritetsregering som gärna villsitta kvar vid maklen trots alt den inte har mer än litet drygt 40 96 av desvenska medborgarna bakom sig. Jagtycker emellertid det är allvariigt all uppgörelser med så här dåligtunderbyggda kompromisser träffas, och borttagandet av det s, k, taket försocialförsäkringsavgifierna är ell sådant verkligt dåligt underbyggt förslag.Förra gängen fick vi den s. k. flaskcirkusen, som sannerligen inte förhöjderiksdagens anseende. Trots detta uppträder de dellagande partierna på liknandesätt när ingrepp återigen görs i denna typ av beskattning. Om det ärsom finansministern säger att dessa förslag har varit föremål för diskussioneroch noggranna överväganden i dessa partigrupper tycker jag all del är så mycketmer anmärkningsvärt. När resultatet dä blir så dåligt finns det ännu störreanledning att vara kritisk. Finansministerngör sedan en jämförelse med de försvarsuppgörelser vi träffade. Finansministernsade att vi träffade dessa 1928, men jag förmodaratt han menar ,Detta är emellertid någonting helt annat. Bakom dessa uppgörelser låg ettlångvarigt utredningsarbete där de olika partierna gemensamt arbetade framförslag som blev av en helt annan kvalitet än de som ligger på riksdagensbord. Det är alldeles rikligt som i påpekade. Jag sadei hastigheten 1928, men naturligtvis var det 1958, Jag är alldeles övertygad omatt våra klartänkla slenografer i mitt tidigare anförande har korrigerat mig påden punkten. Närjag säger all det är lönlöst att tala om vilka andra finansieringsmetoder somhade varit bättre är det naturligtvis mot bakgrunden av det TV-program som gickut lill svenska folkel och som vi alla avlyssnade. I programmet gjorderepresentanterna för de två signatärmaklerna, och ,ett försök att tala om all de inle alls gillade detta men var därtill nödda ochtvungna. Pä regeringsplanet kommer vi inte att gå omkring och säga delta, ochjag vore tacksam om de som har skrivit under uppgörelsen ville stå för alldelta blev en uppgörelse som vi till slut kom fram lill och som ansågs varasådan att vi kunde acceptera den. Närjag talar om försiktighet i samband med villabeskattningen menar jag heltenkelt att det förslag som ligger om en höjning av schablonavdraget från500 till . och en höjning av den nedre skikt-gränsen från 150 000 lill180 . utgör en försiktig behandling av villaägare och egnahemsägare. Viden jämförelse mellan kostnaderna för dem och kostnaderna för dem som bor iflerfamiljshus har inle villaägare och egnahemsägare anledning alt säga att deblivit hårt behandlade, trots upptaxeringen med 40 96. Del var detta jag villeha sagt. Närjag sedan tog upp frågan om den faktiska sambeskaltningen gjorde jag deltasåsom en illustration till att det - även om man beställer en långsiktiglösning av skattepolitiken - hos riksdagsmän och inom partier rinner upptankegångar om att en viss fråga är sä angelägen all man vill ha den utryckt ursitt sammanhang och särskilt behandlad. På det sättet har i sinegenskap av ordförande i företagsskatteutredningen blivit tvungen all arbetaunder . Han har inte kunnat göra den samlade bedömningendärför att har begärt, och haft motiv för att begära, all få en vissfråga utryckt - det må vara frågan om parirederier, interna aktieöverlätelsereller en specialbehandling av småföretagarnas arvs- och gåvobeskaltning. Livetär sådant - man nöjer sig inte med alt vänta på den slutliga och färdigalösningen. Detta ville jag bl. a. illustrera med förslagel från skattekommitténom all någonting speciellt måste göras beträffande problemet med den faktiskasambeskaltningen. Jagåterkommer till den jämförelse mellan folkpensionärer och aktiva som åberopadesi debatten. Jag har inte något minne av att jag i något interpellationssvarskulle ha sagt all man bör komma fram till en jämställdhet mellan de aktivaoch folkpensionärerna efiersom de aktiva är missgynnade. Jag har faktiskt inlenågot minne av detta, och del vore intressant om kunde plocka framdet interpellationssvaret. I så fall får jag nalurliglvis ge mig, men när jagnu slår och försöker rannsaka hjärta och njurar kan jag inle komma ihåg del.Visst Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. får jag en väldig massabrev ifrån folk med låga inkomsler, människor som är pinade av skatten och somsäger all de har så dåliga inkomster att de borde få en bättre behandlingskattemässigt. Men jag vet inte några som har åberopat just den låga skallenför folkpensionärerna. Det är möjligt att jag har sagt i en allmän debatt alldel är någon som har sparat ihop sina pengar och som följaktligen har haft enviss förmögenhet, som diskvalificerat honom från att få de sociala bidrag somkan utgå lill en folkpensionär i form av låt mig säga extra avdrag eller som bostadsbidrag.Som vi känner till är ju KBT, de kommunala bostadstilläggen, inkomslprövade.En del brevskrivare har då sagt som sä: Jag har ju varit väldigt sparsam ochomtänksam i hela mitt liv, men jag fär betala skatt och den här pensionären sominle har varit lika sparsam och omtänksam, han får KBT och han får exlra avdrag- della är orättvist! Men det är fortfarande en jämförelse mellan gamlapensionärer. Jag har aldrig märkt att det har funnits en ovilja hos de aktiva,därför att pensionärerna skulle ha del för bra. Det kan delvis bero pä alt detär litet överraskande för mången att vi har så pass generösa avdragsmöjligheterför just folkpensionärerna. Tillherr Burenslam vill jag säga alt om gör gällande att delfanns ell klart intresse från arbetsmarknadsparternas sida att sätta sig nedoch träffa någon sorts allmän prisstabiliseringsöverens-kommelse, då vet inteSvante Nycander vad han talar om. Den omständigheten all LO:sutredningsavdelning har haft sådana funderingar är inte delsamma som all denbeslutande myndigheten inom LO, dvs. landssekrelarialet, har ställt någraförslag pä några slags rundabordsöver-läggningar för all komma fram till enstabiliseringsöverenskommelse. Vi håller ju regelbundet våra överläggningar meddem som beslutar i LO, och den här frågan har icke rests. Där har SvanteNycander inte hittat rätt. Han har dragit slutsatser på basis av en inlaga fränden ekonomiska avdelningen i LO, men inte av vad sekretariatet anser. Närjag tog upp del här med ledamoiskap i besparingsutredningenvar del ju helt enkelt därför att det är där han bör göra sina insatser, ochjag önskar honom lycka på vägen, men jag tror att han får ett besvärligtarbete. Det är emellertid det rätta sättet att klara ut det hela. HerrHelén säger: Om nu finansministern sträcker sig bara så långt alt han inle harnågonting emot att utredningen blir klar, är det ett brott emot uppgörelsen.Hur kan man säga på del sättet? Vi har sagt att parterna är överens om allskatteulredningen bör inrikta sig på att bli klar, så att man kan få enlångsiktig skattelösning 1977, men det finns ju ingen som kan kommenderaskatteulredningen. Den vet genom del här uttalandel att det finns ett intresseav att den blir färdig. Men man kan ju inte hafsa fram något resultat, ochfrågan är så pass besvärlig att jag personligen, vilket jag gav uttryck förunder partiledarförhand-lingarna, ställt i tvivelsmål om inte det häröverstiger skatteutredningens förmåga. Jag har den uppfattningen , och deläven om man står över utredningsledamöterna, gerdem hugg och slag och kommenderar dem. Men det är inte det rätta sättet när manskall vända sig lill en ulredning som beslår av så pass respektabla människorsom del här är fråga om. Omherr Heléns memoarer har jag ju inle alls uttalat mig, och jag tänker inteheller göra det. Jag har ingen aning om vad han tänker skriva, och därför ärhans slutsatser alldeles för snabbt dragna av vad han kallade min slutreplik. tog upp de lågavlönade och sade att de fick en relativ försämring.All right, om man vill säga det pä det sättet kan man naturligtvis göra det.Men uppgörelsen innebar ändå att de lägre avlönade fick den skattesänkning ikronor och ören som skrev under på. Att man sedermera ocksåfick en viss punktskaltehöjning var ingen nyhet för dem. Det har de alllid fåttvart annat eller vart tredje är; vi har följt med när del gällt spritpriser ochlobakspriser i den allmänna prisutvecklingen därför att dessa varor interimligvis bör bli billigare än varorna rent allmänt blir. Höjningenav elskatten är ett resultat av att vi behövde finansiera inte skattesänkningenutan följderna av den speciella energipropositionen som kammaren under maj månadskall la ställning lill. Jagkunde naturligtvis gärna fortsätta den här debatten om hur man skulle kunnatänka sig alternativen till den nuvarande beskattningen, men jag har en känslaav, herr talman, att tidsutrymmet inte räcker till om jag ger mig in i det.Därför avstår jag från det. Låt utredningen utreda frågorna om beskattning påomsättning eller beskattning på råvaruförbrukning! Del skall den få göra. Jagär alldeles övertygad om alt del inte blir så lätt, när vi har settutredningens resultat, att säga; Detta är lösningen. Sänkningav inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: Självfallet kan jag inte på de minuter som slår lill mitt förfogandespringa ut och söka rätt på interpellationen i fråga, men jag försäkrarfinansministern alt han skall få se den. Utan avund mot folkpensionärerna -jag upprepar att vi har drivit på för alt ge dem denna skattelältnad - gjordejag i den interpellationen en jämförelse med äldre människor som t, ex.handlaren, fiskaren, småbrukaren som inte kan komma upp i särskilt högainkomster men ändå får skatta för fullt. Jag påminde då också om möjlighetenatt använda ett exlra avdrag för dessa. Den här beskattningen har naturligtvisblivit betydligt brutalare för människor i de här inkomstlägena i och med attde har alt betala också dessa olika typer av avgifter på sin inkomst:löneskatt, social- och sjukförsäkringsavgift. Jagär på det klara med att det kan störa helhetsbilden alt det läggs fram förslagfrån en riksdagsmajoritet om att vissa saker i vårt skattesystem skall tasfram och behandlas med förtur. Men får väl finansministern erkännaatt det - när en riksdagsmajorilet ställer sig bakom sådana yrkanden -föreligger brister hos regeringen, eftersom Sänkningav inkomstskatten, m. m. det är regeringen som haransvaret för utredningsväsendet, efiersom det är regeringen som skall geutredningarna direktiv osv. Del är den slutsats man kan dra. Och jag uppreparalt del är ganska enastående all man t. ex. på del här området, som gäller denfaktiska sambeskaltningen, har hållit tillbaka en lösning så länge som man hargjort. Sedanhar jag inte pådyvlat finansminislern all han medgett och accepterat sambandetmellan pensionärerna och andra låginkomsttagare. Anledningen till attjag gjordeden här jämförelsen varatt finansminislern tillät sig säga alt det var ettuppkasl som var nytt för dagen från min sida. Jag vill påminna finansministernom att detta är en fråga som jag personligen och vi från har drivit imånga år. Det är alltså inget nytt uppkasl. Låtmig sedan säga till att han, som ändå var med under enbetydande del av de här överläggningarna, vet om att jag och andracenterpartister som var med om överläggningarna markerade mycket klart att de4 miljarder som skatleutredningens majoritet hade lagt ut pä inkomster ochinkomstdelar . över huvud laget inle fick röras.