prot · FZ09126 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har behandlat dessa frågor i djupl medvetande om de stora problemsom finns när det gäller brislen på personal inom vårdsektorn, när detgäller behovet av en förnyelse av innehållet i och organisationen av dessautbildningar och när det gäller den alltför stora uppsplittringen avutbildningarna på en rad olika utbildningsvägar samt bristen på samordning imånga fall mellan dem. Dessaproblem är ju inte nya. Vi har säkerl alla länge bekymrat oss över dem, och dehar diskuterats offentligt under de senasle åren. De har aktualiserats i olikaformer av motioner från representanter för de olika partierna även ,liksom av huvudmännen, och de har varit föremål för utredning i skildasammanhang - i offentliga utredningar, inom ansvariga myndigheter och hoshuvudmännen. Enbeiydelsefulll steg på det här planel togs. såsom vi ser del. när man inomutbildningsdepartementet för sedan tillsatte den beredning som kallasVård-76 och som skall försöka ta ett mer samlat grepp pä dessa frågor än somförut har varit möjligt. I utskottets behandling har vi kommit fram till atldet också finns anledning att hoppas pä alt här skall ske en utveckling underde närmast följande åren. Utskottethar alltså mot den här bakgrunden behandlal frågorna med myckel stor omsorg. Vihar kallat in - för all resonera med och höra - representanter för både Vård-76och , och vi har haft överiäggningar med , för atl nämna några exempel. Detär glädjande att det har gäll all uppnå en bred majoritet i utskottet för ellbetänkande där förslag, som vi betraktar som mycket väsentliga när del gälleratt komma vidare på området, vunnii anslutning från de fiesta partiernasrepresentanter på nästan samtliga punkier. Framför alll har i cenlrum förbelänkandet och våra överväganden slätt frågor om utbildningens innehåll ochorganisation och om utbildningens kapacitet. Översynenav vissa värdutbildningar är nu inne i ell mycket viktigt skede dels därför attdet finns ett behov av en sådan översyn, dels därför atl vi i samband med att U68-reformen skall föras ul i praktiken måste hitta former för att infogavårdutbildningarna i högskolesystemet, dels ock mol bakgrund av del särskildabelänkande som U 68 avgav om vissa kortare vårdutbildningar. De här frågornabehandlas, som jag sade, i.beredningen Vård-76, som arbelar i två etapper:dels för alt inför högskolereformens genomförande 1977 kunna infoga de kortarevärdutbildningarna i högskolesystemet, dels för att göra den mera grundligaoch långsikliga översyn av vårdutbildningarna som så många bäde i del här huset och utanförriksdagen har efterlyst. Utskottethar kunnai samla sig kring ett utlalal förtroende för alt Vård-76 skall kunnabidra till atl utvecklingen förs vidare pä området. Jag vill underslryka någrapunkter i utskottets belänkande, där vi har ultalal all vi anser detbetydelsefullt atl de frågor som har aktualiserats i en rad motioner, när detgäller både socialvärds- och sjukvårdsulbildningen, blir belysta och övervägdainom Vård-76, Det är angelägel att i del arbelel få en gemensam grundsyn för deolika utbildningsgångarna pä del gymnasiala planel och pä högskoleplanel ochen samverkan i ulbildningen, syftande lill samverkan senare i yrkesutövningen. Utskottethar särskilt framhållit atl det är "angeläget att del mera långsikligaarbelel påbörias redan nu och bedrivs med största möjliga skyndsamhet. Frågorsom enligt utskottets mening bör aktualiseras är bl. a. en för flera linjergemensam basutbildning, elappulbildning med flera ulgångsvägar, påbyggnadsulbildning.särskilda behov inom vissa vårdområden i. ex. den öppna vården ochlånglidsvården saml praktik-problemen." Närdel sedan gäller sjuksköterskeutbildningen - bäde grundutbildningen ochvidareutbildningen - har ulskoltet, med anledning av del iniiialiv som tagilsav , ullalat alt ulskollel förutsätter att skolöverstyrelsensbeslul kommer all få lill resultat all den i budgetpropositionen föreslagnautbildningskapaciteten kan las i anspråk och att , om sä inteblir fallet, också kommer alt överväga andra åtgärder för all målet skall kunnauppnås. Om målet uppnås innebär det även all vi fär en väsentlig utökning avantalet studerande och utbildade pä området, och bara detta är ju ell framstegjämfört med den nuvarande silualionen. Menjag vill i delta sammanhang också underslryka utskottets uttalande, allpersonalbrislproblemet icke bara är ett utbildningsproblem utan också etlyrkesbenägenhetsproblem. En myckel stor del av de utbildade sjuksköterskorna arbelarinte på heltid. En hel del är också borta frän yrkeslivet under en följd av år.Detla medför atl man för varie utbildad sjuksköterska så alt säga bara fär dthalvt årsverke i form av Ullört arbele. Vi har sagt all della nalurliglvissammanhänger med problem som måsle åtgärdas med andra metoder än ulökning avgrundutbildningen, t. ex. förbättring av arbetsförhållandena eller förbättringav barnomsorgen. Jag tror atl del är vikligl atl man är medveten om allproblemet med personalbrislen på della område måste angripas med en rad olikaålgärder. Mol denna bakgrund - alllså all vi anser dels all olika ålgärdermåste lill, dels all den nuvarande utbildningskapaciteten skall utnyttjas fulltul - har vi inte ansett oss kunna tillstyrka kravei i moiionen 2084, vilkelkrav också ålerkommer i reservalionen 1. Inteheller har vi kunnat tillstyrka det andra yrkandel i samma motion, vilketåterkommer i reservationen 2, där man vill utöka kapaciteten förvidareutbildning av sjuksköterskor med 51 terminskurser. Skälen härför är, somvi också har redovisat i betänkandet, att man hitlills inte har lyckats utnyttja denkapacitet som funnils och all man från huvudmännens och skolöverstyrelsenssida anser del omöjligl all åsladkomma en så snabb kapacilelsökning. Utskottethar också i sitt betänkande behandlat frågor som gäller högre utbildning ochforskning om vård. Det är en angelägen fråga som har tagits upp i fleramotioner. Man har efterlyst möjligheter för dem som sysslar med de rentvärdande uppgifterna atl kunna få en vidareulbildning och möjligheter altutveckla forskningsarbetet på detla område. Det skulle vara betydelsefullt fördem som arbetar med de renl vårdande uppgifterna i sjukvärden, och det skullevara oerhört betydelsefullt också för all göra vårdsektorn bätlre för dem sombehöver värden. Vi har pekal på atl en av grundtankarna i U 68-reformen var altalla ulbildningsvägarna i den nya högskolan skulle få forskaranknytning ochdärmed öppna möjligheter för alt ulveckla sådan forskning saml atlforskarulbildningsul-redningen nu sysslar med atl utveckla formerna härför. Delär vår förhoppning att det arbetet skall bli framgångsrikt. Vi delar nämligenmotionärernas uppfattning all della är ett vikligl område. som vi hoppas att skall falla beslul om pägrundval av regeringens proposition i vår öppnar också nya vägar, bl. a. fördem som sitter i nämnden som samhällets representanter, alt initiera sådanviktig forskning. Får jag lill sisl sedan bara säga några ord om betygen, som berörs ireservalionen 3. Eftersom belygsulredningen ännu inle har lagl fram sittbetänkande, vilket enligt vad som ingick i förra årets beslul om den nya högskolanskall bli inledningen lill etl övervägande av betygssystem inom högskolan, harutskottet inle velal ta slällning i den frågan. Därför har vi inte hellerkunnat tillstyrka motioner med yrkanden alt den tregradiga belygsskalan skallavskaffas inom vårdyrkesutbildningen. Men jag vill erinra om all när dennafråga diskuterades i samband med behandlingen av högskolereformen instämderiksdagen i propositionens uttalande, atl även om den tregradiga belygsskalanskall vara riktlinje för den nya högskolan kan det förekomma avvikelser frånden. Situationen just nu är alltså dels att en översyn av del här syslemet ihögskolan skall göras när belygsuiredningens förslag lämnats, dels atl H 75provisoriskt skall ta slällning lill dessa frågor. Del finns alllså ingenanledning för oss alt nu gå in och la slällning. Jag vill till sisl säga att del är myckeltillfredsställande att vi har kunnat uppnå en bred majoritet kring ellbetänkande, vars huvudsyfte är att vi nu skall kunna gå vidare i arbetet föratt ulveckla vårdyrkesulbildningen, så all behoven bäde av mer personal och aven bätlre utbildning skall kunna tillgodoses. Meddelta, herr lalman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan i alla delar iutbildningsutskottets betänkande nr 27. /ENKEL (fp) kortgenmäle: Jag kan börja med all insiämma med i all del finns myckel vettigt ochklokt i detta utbildningsutskottets betänkande, och del sade jag också i mittinledningsanförande. Det ar bara det att del är mesl långsiktig planering,Vård-76 kan t, ex. inte komma med något förslag förrän långl fram under år1977. lyckerall man hastigt måste sälla in ålgärder. FruDahl talade om att många sjuksköterskor bara arbetar på halvtid. Är inte en avorsakerna lill detta hell enkelt bristen på utbildad personal? Ansvaret är såstort och arbetet blir så stressat för dem all de inte orkar med enheltidstjänst. Detta har blivit en ond cirkel. Hade man tillräckligt medutbildade sjuksköterskor skulle arbetet bli lättare - det är mångasjuksköterskor som intygat det. Såsäger alt huvudmännen och SÖ sagt alt man inte klarar någon ökadkapacitet. Jag har tvärtom hört att del finns huvudmän som säger all man bordeöka utbildningen. Samtliga partier i landsling har begärt - ochgjort en uppvaktning om - en ökad grundutbildning. Men man fick till svar attdet inte fanns några pengar för delta. De menar att de skulle klara av attskaffa praktikplatser för en ökad grundutbildning. FruDahl sade ingenting om vårt gamla krav om ett kösystem utan nämnde bara iförbigående betygen. Om man inför ell kösystem, som jag föreslagithär i kammaren, kan man automatiskt ta bort den graderade betygsskalan. Dåbehövs inte den. Det skulle också kunna lösa många andra problem, t. ex.problemet alt många kurser inte blir fyllda. () kort genmäle: säger att vi inte föreslår någonting som skulle kunna ledatill snabba resultat. Det förvånar mig, I belänkandet redovisas del iniiialivsom nu har tagils av SÖ, Vi har också på fiera punkter gjort ställningstagandendär vi understryker vikten av att man arbetar med största skyndsamhet både närdel gäller kapacitetsutbygg-näden och när del gäller det mera långsiktigaöversynsarbelet. Däremot tycker jag del är befogat all fråga , somav andra kräver snabba resultat, varför ni inte har preciserat pä vilket sättdet skulle kunna ske. Varken i er motion eller i er reservalion talar ni om hurman skall göra. Inga metoder finns angivna. I reservationen 1 står del:"Härutöver bör enligt utskottets mening utbildningskapaciteten ökas utövervad som föreslås i budgetpropositionen." Här anges inga metoder. Det stårockså i moiionen 2084 yrkandel 1 a att hos regeringen skall begära "förslag till ålgärder för all snabbi öka intagningen lillsjuksköierskeutbildning". Del är naturiiglvis trevligt all folkparrielhyser så stort förtroende för regeringen, men har inle bidragitmed några konkreta förslag. Jagsade inte att det inte pä något ställe skulle kunna gå att åstadkomma enkapacitetsökning. Jag refererade vad SÖ har sagt och vad som också finns i proposilionen, all skolhuvudmännen endasl successivi kan genomföra den erforderiigaökningen av utbildningskapaciteten' och därför inte räknar med en snabbareökning än med 25 kurser. krav rubriceras med andra ord av SÖ somklart orealistiskt. Fråganom kösystem är inle enkel. I H 75:s information nr 3 är 1976 redogörs för deproblem som är förknippade med åstadkommandet av ett kösystem och en centralintagning, som också diskuterats i del sammanhanget. Många problem måste lösasför all klara della, och del arbetar man med inom H 75. Förslag kan väntas inomen relativt nära framtid om förenklade former för intagningen, men så långt harvi inte kommit . FruFR;CNKEL (fp) kort genmäle: säger atl del finns sä många svårigheter med att införa ell kösystem. På en del skolor har man emellertid själv tagit initiativ. Jag har här en artikel som har skrivits av en elev vid en sjuk sköterskeskola i . Där står bl. a.: "Del går all lösa" -alltså vidareutbildningsproblemel - "med etl kösystem, och man har löst del med kösystem pä en skola i ! Del hela fungerar sä atl man väljer den linje man vill läsa och sedan sä vänlar man tills man kommer in. Jag lycker det verkar vara en sympatisk lösning, som dess utom visat sig vara genomförbar. Tänk sä myckel mer meningsfulll all arbela under liden man vänlar på all komma in, i slällel för all kanske år söka in, få beskedet au lyvärr, del finns inie plais, och sen jobba ell år lill i ovisshei--- ." Dettakösystem är ju begränsat eflersom det är inom en viss skola, och där går delinte all fä med alla utbildningslinjer. Om kösystemet hade varit infört förhela landei skulle man kunna sättas in i kön till den vidareutbildningskurs somman önskar. Jagsade inle, , all del inle fanns något korlsikligi i ulskollsbetänkandet- det läste jag in i mill första anförande. Jag sade bara att H 76 inle kan geresultat nu ulan att den är en långtidsplanering. Fp har inte något förslag, säger . Viförklarar ju alt man måsle försöka öppna fier ulbildningsklasser för all fierelever skall kunna komma in i grundulbildningen. och sedan måsle man undan förundan öka vidareutbildningen. Hur skall vi kunna klara långtidsvården, hurskall vi kunna klara bristsituationen, om vi inte försöker ta krafttag? Jag kaninte förslå hur della skall kunna gå. Man har ju katastrofsituation på fleraställen; man måste t. ex. under semestrarna slänga avdelningarna. () korl genmäle: Vi är alla överens om atl vi skall ta kraftlag. Representanterna förde övriga partierna i ulskollel beklagade an inle ville förena sigmed majoriteten. Man skulle i så fall ha fält etl mer kraftfullt belänkande änman nu kunnai fä när ett parti ställt sig vid sidan om. För del närmasl följandebudgetåret har, som alla vel, tillsammans medhuvudmännen ansvaret för planeringen pä den mycket korta siklen. Del ärsjälvklarl att de uttalanden som görs i della belänkande innebär all viställer mycket slora krav pä dem som har ansvaret. Vidareär del så som jag lidigare sade och som även framhälles i belänkandet, allVård-76 arbelar i tvä etapper: en på kort sikt - del gäller förslag som avserhögskolereformens genomförande -och en på litet längre sikt.Det är alllså felakligl atl säga att man bara arbetar på läng sikl. Vidareär del så, , atl om det bara gällde att ansöka till en vissutbildningslinje vid en viss utbildningsanslali, skulle kanske ett kösystemvara enkelt. Men just del förhållandel atl många studerande söker lill flerautbildningslinjer eller flera ulbildningsanslaller på olika orter och iblandockså lill helt olika utbildningar gör all del blir mycket svårt att åstadkommaetl kösystem eller ell centralt antagningssystem, som fungerar enbart försjuksköterskeuibildningen. Del är precis del som Vård-76 rapporterar som enkomplikation i sitt arbete. Del ärjusi detla alt man söker till flerautbildningar som gör del hela svärl och inle lättare, såsom . Jag vill opponera mig mot beskrivning av vad som händevid landstings uppvaktning hos mig. Det är rikligl atlrepresentanter för alla partier kom lill mig och ville diskuteravärduibildningsproblemen. Vi hade en diskussion, bl. a. om praktikplalserna,vilka är ett problem när det gäller vårdutbildningen. F. ö. är hell felaklig. Delär inle så all landsling har krävt all få fler kurser. På mindirekla fråga under uppvaktningen till representanterna för lands-linget omlandstinget hade fått avslag på ansökningar hos all få flerakurser blev svarei nej. Man har aldrig fåll avslag på ansökningar om flerakurser. Toialt sell är del så atl regering och riksdag under flera är beslutatom flera kurser än vad huvudmännen kunnai Ulnyllja. Kurser har alllsä frusilinne. Del kan ha olika orsaker, men hisioriebeskrivning är alllsåhell felaklig. Ibetygsfrågan vill jag bara säga all vi nu har fåll en kartläggning avbetygssystemet i högskoleutbildningarna. Del gäller såväl vård- ochlärarutbildningarna som övriga utbildningar. Som jag ser del ärjusi vård-ochlärarutbildningarna de som det är besvärligast att komma till rätta med. Vitänker därför ta upp dessa båda utbildningar i konferenser med studerande ochandra med anknytning lill dessa utbildningar för all resonera med dem om vilkaframkomstvägar som kan finnas i denna situation. Del är inte så all vi slårvakl om etl gammall betygssystem. Vi måsle bara känna sä myckel ansvar all vivel vad vi skall sätta i Slällel, om vi lar bort betygen. /ENKEL (fp) kortgenmäle: Enligt vad jag hört frän landsling hade man inte ansöktom fler platser för grundutbildning. Man hade ställt frågan om del fannsmöjlighet att få fler platser, och svarei blev dä alt det inte fanns någrapengar till detta. Någon officiell ansökan var inle inlämnad, det var ju ingenidé om det inle fanns några pengar. Frånfolkpartiet har vi sagt att sjukvården och vården av de gamla måste prioriteras,och då fär man skaffa fram pengar lill detta. Sakförhållandet är detta: Riksdagenbestämmer om ell visst antal kurser som skall få disponeras av huvudmännen. Jagkonstaterar då att det antalet kurser icke har tagits i anspråk. Dä kan fruFrasnkel inte säga alt del inte finns pengar. Resurserna är ställda lillhuvudmännens förfogande. Behovei av vårdpersonal måste ses i relation till antaletvårdbehövande. Bara kommer antalet personer över 80år alt mer än fördubblas i värt land, och alt lösa personalproblemen inomåldrings- och sjukvården blir ell av värt deceniums viktigaste uppgifter. Givetvisspelar här utbildningen av värdpersonal en stor roll. harmed anledning av ett flertal motioner ingående behandlat frågor som hör ihopmed värdyrkesutbildningens kvantitativa och kvalitativa ulbyggnad och gör isitt belänkande tvä viktiga tillkännagivanden. Det ena berör arbetet inomVård-76 och innebär i princip dl svar på alla de motioner som krävt en bättreplanering och en ulbyggnad av vårdyrkesulbildningen. Det andratillkännagivandel syfiar på nödvändigheten av atl den i budgetpropositionenföreslagna utbildningskapaciteten hell las i anspråk, och jag vill där hänvisalill vad fru statsrådet anförde om de nuvarande förhållandena.Fru har också redogjort för utskottels synpunkter och jag har inleanledning alt ytteriigare ta upp dessa utskottets ställningstaganden. Menlål mig ändå säga några ord, herr talman. Givetvis upplevs brislen pävårdpersonal på många håll som ytterst akut. Vi behöver bara läsadagstidningarnas sidor om lediga platser för att få klart för oss all slorasvårigheter råder på mänga håll. Utskottet har varit hell enigt i uppfattningenalt en ulbyggnad när det gäller vårdyrkesulbildningen är nödvändig. Därför serjag också utskottets belänkande som ett sleg mot della mål. Utskottethar emellertid också ansett atl det finns andra faktorer änutbildningskapaciteten som är av stor betydelse. Jag vill här erinra omtidigare års motioner som tagit upp frågor om utbildning av värdpersonal. Dehar avslagits av bl, a, med hänvisning lill del s, k. ,dvs. arbele med utarbetande av riktlinjer 9 protokoll 1975/76:125-126 Detarbelel har fördröjts åtskilliga år. När resultatet nu föreligger harulvecklingen genom införandel av den nya högskolan i vissa fall gjort detinaktuellt. Jag vill gärna passa pä atl beklaga atl vi från moderalasamlingspartiet inte lidigare fåll gehör för våra krav på en mer ändamålsenligutbildning. De negativa konsekvenserna därav är nu klart urskiljbara. Men visätter också vår förhoppning till Värd-76. Ialla händelser tycks del inle gå atl utbilda bort brislen på vårdpersonal.Alltför många olika faklorer spelar in och enligt vår uppfallning måste dessaockså beaklas vid planeringen av värdyrkesutbildningen. Det kanske vikligasleär den låga förvärvsfrekvensen hos sjuksköterskorna - den har berörts härlidigare - bl. a. del faktum all vi endasl får ut ganska exakl hälfien avall lillgänglig utbildad personals förvärvska-pacilel. Del innebär alltså altom vi utbildar lio sjuksköterskor får vi en kapacitet molsvarande femsjuksköterskors fulla arbelslid. IDagens eko pä förmiddagen återgavs all uppvaktatsocialministern och pålalal all del var andra faklorer än den numerära brislensom åstadkom del svåra lägel när det gäller atl anskaffa vårdpersonal, bl. Arbetsförhållandena är ofta utomordentligt svära för värdpersonalen.Vi får ibland bevis på hur sjuksköterskor ensamma är ansvariga för arbetet påupp till fyra avdelningar. Vårdpersonal av alla kategorier har iblandomänskliga krav på arbetsprestationer, och självklart blir då värdens kvalitetlidande. Till sisl drabbar det också de sjuka. Del blir, som sade,en ond cirkel där vakanser skapar än slörre svårigheter för dem som är kvar,och dä uppstår ytterligare vakanser. En följd av detla är nalurligtvis attalll fler föredrar att arbeta antingen halvtid eller också, vilkel vi iutskottet har fäll erfara, endasl en del av året. Därav de svårigheter somalllid uppstår bl. Dellaär antagligen den mest avgörande orsaken till den totala lågaförvärvsfrekvensen. Men jag vill gärna anföra yllerligare ell skäl. Mednuvarande marginalskatter och progressiva barnlillsynskostnader blir skillnadeni nelloutfall på lönen mellan dt halvtidsarbete och ett heltidsarbete så lilenall många mol bakgrund av den hektiska arbetstakten pä sjukhusen föredrarhalvtidsarbete. I de fall bosladsbidragen spelar roll kan marginaleffekternabli så slora alt den ekonomiska skillnaden knappasl är märkbar. Vii moderata samlingspartiet har alltid hävdat att del måsle löna sig all arbela.Tyvärr finns del ingen undersökning utförd om de verkliga orsakerna lillsjuksköterskornas låga förvärvsintensitel, men en sådan lär komma till stånd.Herr Nordslrandh och jag har inle biträtt folk-parlireservalionen nr 1, justdärför all vi anser all man måste vidta andra åtgärder för all lösa problemelmed personalbristen - och där stöds vi lydligen avKommunalarbetareförbundet - men också därför all del givelvis är absolulnödvändigt all i första hand se till all de utbildningsmöjligheter somstatsmakterna ställt lill förfogande blir ulnyil- Jagvill gärna beröra en faktor lill. Utskotld har behandlat en molion med herrNordslrandh som förslå namn som lar upp frågan om högre utbildning inomvårdområdet, och då menar vi därmed givetvis forskarutbildningen. Utskottet förutsätteratt man inom den nya högskolan, vilkel också anförde, skall skapamöjligheter lill forskarutbildning eller annan högre utbildning också förlegitimerade sjuksköterskor och därmed jämställda, och del finner vi varaglädjande. Detsamma gäller utskottets ställningstagande lill en molion ivilken jag själv lillsammans med andra moderala ledamöter begärl all man skallöverväga om inle vidareulbildning av sjuksköterskor inom långvårds- ochåld-ringsvärdsomrädel skulle kunna karakteriseras som bristyrkesulbildning inomarbetsmarknadsutbildningen. Man skulle då skapa slörre attraktivitet hos dessamycket angelägna sektorer. Genom utskottets skrivning lycker jag alt denmöjligheten står öppen, och jag hoppas alt om så blir fallet det skall kunnaöka tillströmningen till denna typ av vidareutbildning. Låt mig sluta med att uttrycka min tillfredsställelse med dellautbildningsutskottets belänkande nr 27. All utbilda vårdpersonal är atl skapabiiilre förutsättningar för dem i värt samhälle som har det svårt, de gamla ochsjuka. Min tillfredsställelse grundar sig pä upplevelsen av de gemensammaansträngningar som utskottets ledamöler gjort för att verkligen åstadkommanågot, vilket också har resulterat i de av mig förut nämnda uttalandena. Enkvalitativt god ulbildning pä del här området är också nödvändig, och denkommer inte bara den utbildade lill del. Den berör kanske i första hand dem somblir föremål för värd. Jag ber atl få yrka bifall lill utskottets hemställan i dess helhet. Påförslag av herr lalmannen beslöt kammaren all uppskjula den forisallaöverläggningen om della belänkande saml behandlingen av på föredragningslistanåterstående ulskoilsbdänkanden lill morgondagens sammaniräde. §4 Om integritetsskyddet i sjukvården