prot · FZ0994 · 1975-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller inrikesutskoiiets hemställan i betänkandet nr36 punkten 3 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStrindberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 36 punkten 4 mom. 1röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGranstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 206 Nej - 103 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr36 punkten 4 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStrindberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: FruTREDJE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottetsmotivering under detta moment i vad denna behandlas i reservationerna nr 2 och4. Därefter företas utskottets hemställan och motivering i övrigt tillavgörande i ett sammanhang. Åtgärderför invandrare, m. m. Bidrag till gavs på godkännande av dels utskottets motivering,dels den i reservationen nr 2 av herrar i och Cariström anfördamotiveringen, och förklarades den törra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Åtgärderför invandrare, m. m. Den somvill att kammaren godkänner inrikesutskottets motivering i betänkandet nr 36punkten 4 mom. 3 såvitt avser Bidrag till röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservationen nr 2 av herrar i ochCarlström anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Projektbidrag till tidningar och tidskrifter Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr4 av herrar i och anförda motiveringen, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Cariström begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill all kammaren godkänner inrikesutskoltetsmotivering i t)e- länkandetnr 36 punkten 4 mom. 3 såvitt avser Projektbidrag till tidningar ochtidskrifter röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservationen nr 4 av herrar i Arvikaoch anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: il I sko 11 e I s hemställan och motivering i övrig i Utskottets hemställan bifölls och motiveringen i övrigt godkändes. 1 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr36 punkten 6 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 296 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr36 punkten 6 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 9 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 294 Nej - 15 §3 Föredrogs skatteutskottets belänkande 1975/76:35 med anledning avpropositionen 1975/76:100 i vad avser vissa anslag inom fmansdeparlemen-letsverksamhetsområde för /77 jämte motioner. Åtgärderförinvandrare, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. ADB-systemetfÖr folkbokföring och beskattning, m. m. ADB-systemetför folkbokföring och beskattning, m. m. HertMAGNUSSON i (m): Det torde vara få områden där utvecklingen gått så fort och fått sågenomgripande verkningar som när det gäller dataområdet. Givelvis är delangelägel att man ur ralionaliseringssynpunkt utnyttjar de nya uppfinningarna,men detta får inte innebära att man därmed riskerar de enskilda människornasintegritet. Moderata samlingspartiet har därför i sin partimotion krävt atthela detta problem tas upp till allvariig prövning. Bevarandet av den enskildamänniskans integritet och frihet är enligt vårt sätt att se en av de mestallvarliga frågorna i nuvarande tid. Vimoderater har därför krävt att datainspektionen skall få yttra sig innan nyaregisier uppläggs. Vi har också motsatt oss att det under fjolårels riksdagbeslutade centrala skatte- och befolkningsregistret skulle bli ettcentralregister. Samköming av olika regisier kan medföra att uppgifter kommeratt bli tillgängliga i en utsträckning som icke är förenlig med personligfrihet och integritet. Utskottetfinner angeläget framhålla all det inte i sak är någon skillnad mellan de kravsom vi ställt i vår motion och vad utskottet självt anser i denna fråga. Jag ärglad, om så är förhällandet, och därför har vi i ett särskilt yttrande baraunderstrukit våra krav för att därmed ge uttryck för vad vi verkligen anser omden linje som vi vill att vårt land skall följa när det gäller framtidensdataregister. Nogär del ganska talande - och det visar hur allvarligt läget är -när enframstående dataman har vägrat att lämna de uppgifter som infordrats vid densenaste folk- och bostadsräkningen under motiveringen att de uppgifter som därlämnas kan komma all missbrukas genom samköming med andra dataregister. Defarhågor som vi motionärer hyst är tydligen full berättigade, och detta visaratt utvecklingen gäll så fort att man inte kunnat följa med i kontrollen avsäkerhetsfrågorna i den utsträckning som människorna i ett fritt samhälle harrätt att fordra. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. Hert (): Dä det utskottsbetänkande som vi nu behandlar är enhälligt medundantag av ett särskilt yttrande, kan jag fatta mig ganska kort. Jagber alt få instämma i vad i och uttalar idet särskilda yttrandet med anledning av motionen 1975/76:1997 och med hänvisningtill motiveringen i motionen 1975/76:1979 om stark begränsning av antaletcentrala befolkningsregister. De säger där: "I utskottets utlåtande görsgällande att det knappast föreligger några me- ningskiljaktigheter mellanregeringens och motionärernas ståndpunkt i Nr 94 Detta noterar motionärerna utan några direkta invänd- Onsdaeenden "'"ear- Med detta citat urskatteutskottets betänkande 1975/76:35 och med hänvisning tillutskottets skrivning i övrigt i frågan ber jag att få yrka Skatten påannon- bifall till skatteutskottets betänkande på alla punkter. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. §4 Skatten på annonser och reklam Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:38med anledning av motioner om slopande av skatt på annonser och reklam. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:258av herrar i (fp) och Hovhammar (m), vari hemställts attriksdagen beslutade upphäva skatten på annonser och reklam samt 1975/76:1009av i m. fl. (c, m, fp) vari hemställts att riksdagenbeslutade upphäva skatten på reklamtrycksaker. 1. motionen 1975/76:258, 2. motionen 1975/76:1009. Reservationhade avgivits av () som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:258 och med anledning av motionen1975/76:1009 beslutade upphäva skatten på annonser och reklam fr. o. m. den 1juli 1976. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav i (m) och (). HerrHÖRBERG (fp): Annonsskatt infördes för att flnansiera presstödet. Motannonsskattens administration kunde knappast några anmärkningar riktas. Däremotpåvisades direkt att den skulle komma att medföra en snedvridning sä attreklamen i stället för att utnyttja annonser i tidningar Skattenpå annonser och reklam skulle söka sig andravägar för att nå konsumenterna. Redan1972 kompletterades därför annonsskatten med en reklamskatt, dvs. enskattebeläggning även av andra reklamvägar. Den senare skatten har kommit attframstå som mer kontroversiell än övrig indirekt beskattning. Även omförbättringar och förtydliganden har genomförts av , framstårreklamskatten fortfarande såsom den punktskatt som i förhållande till sinaadministrationskostnader för såväl företag som uppbördsmyndigheter ger minsttill statskassan. Detsaknas inte motiv för reklamskattens omedelbara avskaffande. För att genom ettsådant beslut inte återinföra den snedvridning av reklambeskattningen somenbart annonsskatt innebär bör - såsom yrkats i motionen 1975/76:258 - såvälannons- som reklamskatten avskaffas. Det flnns utan tvivel andra möjligheteratt finansiera det så betydelsefulla presstödet. Avtekniska skäl, fru talman, yrkar jag inte bifall till den formulering somreservationens hemställan fått, utan till en formulering som utdelas istencilform till ledamöterna, nämligen attriksdagen med anledning av motionerna 1975/76:258 och 1975/76:1009 beslutaranhålla att regeringen möjligt framlägger förslag till omavveckling av skatten på annonser och reklam. Underdetta anförande övertog herr tal mannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrMAGNUSSON i (m): Annons- och reklamskatten har ju, som den föregående talaren sade,kommit till för att anskaffa medel för att täcka kostnaderna för presstödet: Vihar från moderata samlingspartiets sida motsatt oss denna form av beskattning,och vi har också gjort allvarliga erinringar mol den utformning som presstödethar haft. Sådana anmärkningar har vi också riktat mot den proposition somsenare kommer att behandlas i , och av den anledningen har vi begärten översyn av formerna för presstödet och en översyn av beskattningenav annonser och reklam. Allvariigaanmärkningar har alltid kunnat riktas mot denna beskattning på den grunden attden är administrativt besvärlig. Därmed följer också att den kommer att träffamycket orättvist. Vidare har det för dem som beröres av denna beskattning ochsom närmast har att tillämpa den medfört mycket bekymmer och bryderi attavgöra i vilken utsträckning skatten gäller eller inte gäller. Det ärnaturligtvis mycket otillfredsställande. Därför är det befogat att göra ennärmare översyn. Underfiolårets riksdag fick de icke socialistiska partierna framgång och vann enlottdragning här i , vilket innebar att vissa synnerligenanmärkningsvärda verkningar av den här beskattningen borttogs. Det finnsanledning att se vad detta kommer att medföra för för- bättringar, och därför harvi från moderata samlingspartiet den här gången inte funnit skäl att framställanågot direkt yrkande. HertCARLSTEIN (s): Det tillhör tydligen ordningen att vi vid varje skalldiskutera slopandet av skatten på annonser och reklam. Skatteutskottethar haft att ta ställning till två motioner som behandlar reklamskatten.I den ena, 1975/76:258 av herrar i och Hovhammar, yrkas attskatten på annonser och reklam slopas, och i den andra, 1975/76:1009 av fruNilsson i m. fi., hemställs att beslutar upphävaskatten pä reklamtrycksaker. Dessa båda motionsyrkanden har följts upp i enreservation av , där han hemställer att beslutar upphävaskatten på annonser och reklam fr. o. m. . Det yrkandet harsedermera ändrats genom den stencil som har delats ut, men i princip är detsamma sak. Detfinns skäl att erinra om att annonsskatten infördes för att skapa ettutrymme för det statliga stödet till dagspressen. Behovet av sådant stöd harinte minskat . avlämnades en proposition med förslag omuppräkning av presstödet från 122 milj. kr. till 196 milj. kr. Den allmännareklamskatten, som kom 1972, genomfördes med syfte att skapa större neutraliteti beskattningen mellan olika former av reklam. Riksdagenhar prövat annons- och reklamskatten, I vissa stycken har deursprungliga bestämmelserna reviderats. har tagit fasta på det isin reservation och tar bl. a, detta som motivering för att nu föreslå en avvecklingav skatten. Jag har litet svårt att följa den tankegången. Det kan knappastvara något fel att bestämmelser, som visat sig svårtillämpade, revideras ochatt man fortlöpande söker åstadkomma förenklingar. Revideringarnahar främst gällt beskattningen av reklamtrycksakerna, och utskottet medger attdet är på detta område som beskattningen fått den minst tillfredsställandelösningen. Beskattningen av reklamtrycksakerna svarar för ungefär en fjärdedelav de sammanlagda reklaminkomsterna. Den övriga delen av reklambeskattningenfungerar utan några mer påtagliga problem. Att man , som , skulle avveckla hela beskattningsområdet för att den förstnämndadelen är krånglig, är enligt mitt förmenande att ta till större våld än vadnöden kräver. Det gäller I stället att konstruktivt söka finna bättre lösningarför att komma till rätta med problemen. Enligt vad utskottet erfarit pågårdetett arbete för att söka åstadkomma enklare lösningar än de nu gällande ifråga om beskattningen av reklamtrycksakerna. Annons-och reklamskatten inbringade 132,3 milj. kr. , och det är inte ett såringa belopp som man vill göra gällande i reservationen. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Skatten på annonser och reklam Skattenpå annonser och reklam Hert (): Jag vill helt kort säga till att vi är fullt överens omatt behovet av presstöd inte har minskat , som han uttryckte det,snarare tvärtom. I mitt tidigare anförande sade jag även att andrafinansieringsvägar utan tvivel är möjliga. anvisade ocksåfolkpartiet andra sådana. Attjag denna gäng tar upp frågan om att avskaffa hela annons- och reklamskattenberor ju på att vi faktiskt inte har lyckats skapa en rimlig och väl fungerandebeskattningsform för reklamtrycksakerna, enligt mitt och mångas förmenande. Ochom vi då inte vill ha kvar den snedvridning som vi hade mellanannonsskatt och annan reklamskatt så måste vi alltså avskaffa alltihop. Det ärdet mitt yrkande innehåller. HertCARLSTEIN (s): Jag tycker att gör det litet för lätt för sig när hanhänvisar till att det finns andra vägar att få in dessa 132,3 milj. kr. som nureklamskatten inbringar: Vi har inte fått några som helst anvisningar om påvilka andra vägar man skall ta in dessa pengar, och det är inte sä där alldeleslätt att hitta skattekällor som ger . HertHÖRBERG (fp): I de motioner som väckte vid de tillfällen då de tvåskatterna infördes fanns förslag om hur man skulle täcka kostnaden förpresstödet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställda yrkandet,och förklarades den iörra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 38 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överiäggningen Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 5 Bokföringsmässigredovisning av inkomst av jordbruksfastighet Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:43med anledning av motioner om vissa ändringar rörande den bokföringsmässigaredovisningen av inkomst av jordbruksfastighet. HerrJOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 43 behandlas en motion fråncenterpartiet, nr 968, i vilken begärts en översyn av lagervärderingsreglernabeträffande stamdjur vid bokföringsmässig redovisning i lantbruket i syfte attmotverka nuvarande negativa effekter av inflationen. Vidtillkomsten av gällande bestämmelser angående jordbruksbeskattningen råddeallmän enighet om att jordbruket i företagsekonomiskt avseende skullebetraktas på samma sätt som annan näringsverksamhet och attbeskattningsreglerna för jordbruk och rörelse därför i största möjligautsträckning borde vara enhetliga. Men det framgår också av nuvarandebeskattningsregler att vissa skillnader förekommer bl. a. beträffandelagervärderingen. Allmänt sett är varulagervärderingsreglerna i jordbruk ochrörelse så utformade att den nominella värdetillväxt som lagret är utsatt förpå grund av inflationen blir föremål för beskattning. Rörelseidkarna beskattasför denna värdetillväxt i samband med försäljningen av lagertillgångarna.Detsamma gäller för jordbrukare beträffande andra lagertillgångar än djur. Ifråga om djuriagret beskattas jordbruket successivt för värdetillväxten avdjuren, oavsett om de försäljs eller ej, i den mån ytterligare nedskrivning avlagret inte kan göras. Avdenna korta redogörelse för nuvarande beskattningsregler framgår att djurenintar en särställning, där speciella regler nu gäller. Detta belyser desvårigheter som uppmärksammades redan vid tillkomsten av nuvarandejordbruksbeskattningsregler. De senaste årens starka inflation har ytteriigaremarkerat den särställning som djuren intar vid lagervärderingen. Att ärligenbli beskattad för en rätt betydande flktiv inkomst ter sig för flertalet som enorättvis beskattning. Djurenär inte en lagervara i vanlig mening, utan, om man tar exempel frän jordbruketi övrigt, närmare en kombination av tillgångar som mark (produktionsfaktorn),inventarier (nödvändigt för framställningen) och det s. k. lagervärdet. Vimotionärer är inte på det klara med hur problemen skall kunna lösas, men vianser att frågan är betydelsefull och så besvärande för många attdetta problem bör prövas av någon utredning. har företagsskatteberedningentill uppgift att se över företagsbeskattningen i dess helhet, och då det tycksvara så att just lagervärderingsreglerna i allmänhet är föremål för översyn, såvill vi inte nu driva utredningskravet längre, utan avvaktar vadföretagsskatteberedningen, som avser att framlägga sitt förslag,kommer att säga. Vi förväntar oss givetvisatt företagsskatteberedningen prövar även 11 prolokoll 1975/76. Bokföringsmässigredovisning av inkomst av Jordbruksfastighet Bokföringsmässigredovisning av inkomst av jordbruksfastighet denna fråga i sittslutliga ställningstagande. Om så icke sker, kommer säkerligen frågan tillbakakommande är. Jag har inget annat yrkande än bifall till utskottets hemställan. HertLEUCHOVIUS (m): I en motion till årets riksdag, nr 994, har jag tillsammans med någrakamrater frän moderata samlingspartiet påtalat de olägenheter och orättvisorsom nuvarande beskattningsregler enligt min mening innebär förlantbruksföretag med mjölkproduktion. Skatteutskottetsbetänkande nr 43, som vi nu behandlar, andas en viss förståelse för desynpunkter som framförs i motionen. I det särskilda yttrande av utskottetsborgerliga ledamöter som fogats till betänkandet hoppas man attföretagsskatteberedningen kommer att behandla de problem som berörs imotionen. Då utredningen lär bli klar kanske redan under innevarande år har mannöjt sig med detta yttrande. Dennu gällande beskattningsprincipen kom till i samband med omläggningen avbeskattningen av jordbruksföretag från redovisning enligt kontantprincipen tillbokföringsmässig redovisning. Principen att beskatta inflationsvärdetillväxtenav djur under pågående drift är orimlig och drabbar animalieproduktionen,särskilt mjölkproduktionen, mycket hårt. Systemet medför att lantbrukarenbeskattas för värden som han inte kan tillgodogöra sig med mindre än attproduktionen upphör. Som alla vet kan man inte ändra produktionens inriktningår , utan den är ofta densamma , oftast en hellivstid. Självhar jag t. ex. bedrivit mjölkproduktion under de jag varitjordbrukare. Nuvarande beskattningsregler har för mig och andra fört med sigatt höjt värdet per djurenhet medsammanlagt . Det är en för oss ointressant värdestegring, som vi inte kantillgodogöra oss så länge vi fortsätter med mjölkproduktionen. I realiteteninnebär nuvarande regler att skillnaden mellan lägsta bokföringsvärde, somefter avskrivning är 40 96, och de åsatta värdena, som tycks höjas ,betraktas som vinst. I realiteten är det, som sade, endast frågaom en fiktiv sådan. tid som präglas av stark inflation kan denna vinst bli relativt stor. Närdenna s. k. vinst, som lantbrukarna inte utan att sälja kan utnyttja, blirbeskattad innebär det ofta stora likviditetssvärigheter. För lantbrukare medomfattande animalie- och mjölkproduktion är detta redan efter den korta tidsom de nya reglerna gällt ett myckel allvarligt problem, som måstelösas. Jordbruketbör enligt min mening bedömas som annan rörelse och stamdjuren beskattas sominventarier och inte som lagertillgång. Då utskottet tycks dela dennauppfattning är min förhoppning att hithörande frågor skall kunna lösas utanonödigt dröjsmål. Det bör således vara möjligt för företagsskatteberedningenatt behandla denna fråga utan att avvakta övervägandena rörandelagervärderingsfrägorna i stort. minst frånproduktionssynpunkt är det angeläget att denna fråga löses så snabbt sommöjligt. Jag har inget yrkande. Jag avvaktar det resultat som utskottetsframställning kan medföra och har, om ingenting händer, möjligheter att kommaigen i frågan. HerrJONASSON (c): Jag ber först att få instämma i de synpunkter som framförts av herrarJosefson och Leuchovius beträffande beskattningen av stamdjuren. Jaghar begärt ordet framför allt därför att utskottet i det här betänkandetbehandlar motionen 699, som väcktes till 1975/. I den har vibegärt att omläggningen till bokföringsmässig redovisning för jordbrukare skallbegränsas till att omfatta jordbruksföretag med en bruttoomsättning somöverstiger . I motionen 705 har givit till kännasamma synpunkter. Övergångentill bokföringsmässig redovisning innebär i och för sig ingen försämring förjordbrukarna. Tvärtom ger det en bra möjlighet till utjämning av skatten. Men -och detta är viktigt - de flesta jordbrukare klarar inte arbetet med bokföringoch deklaration själva efter bokföringsmässiga grunder. De måste anlita hjälp,och den hjälpen är inte så lätt att fä. Det är så många nya som samtidigtkommer och vill ha hjälp. Dettaär en anledning att ge uppskov med ikraftträdandet.