prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Närdet nu är så att den enskildes rält all få ul sjukpenning är beroende på ominkomslanmälan inkommit, så tycker jag all det är myndigheternas skyldighet attpåpeka den saken för allmänheten, sä all människorna vel att här är min rätthell och hållet beroende pä om jag kan visa att jag har skickat in anmälan. Ochdel kan man ju inte visa om man bara har skickat in sin anmälan som vanligbrevförsändelse. Del distribueras 1 mifiard brevförsändelser ärligen här ilandet, och av dem kommer faktiskt en hel del bort. Och om en sådan häranmälan kommer bort är den enskilde hell ställd. Jagvel elt konkret fall där en person förlorade därför att han inlekunde visa att inkomstanmälan blivit insänd. Vederbörande svär på alt han harskickat in den. Myndigheterna borde därför upplysa allmänheten om att för allha sin rält kvar måsle man använda en för-sändelsemelod som gör alt man kanvisa att man har skickat in sin anmälan, t. ex. rekommenderad försändelse medmottagningsbevis. Men jag har inte funnit alt del på någon blankett eller inågon informationsskrift har givits sådana nödvändiga upplysningar tillallmänheten. Nusäger statsrådet alt arbetsgivaren också har anmälningsskyldighet, men i detkonkreta fall som jag här tänker på kom också den anmälan bort, trots att detär en myndighet som sköter dessa ärenden med data. Som statsrådetmyckel riktigt säger kan man då överklaga, men de överordnade instansernaförklarar i sådana fall att eftersom det inte kan bevisas att inkomstanmälaningivils spelar del ingen roll hur det ligger till. Jag har visat på ellkonkret fall, ell skolexempel på vart man kommer med denna i och för sig myckelförnämliga lag. Men de materiella fakta spelar ingen roll, del är formalismensom är hell utslagsgivande, och del tycker jag är upprörande. Sjukförsäkringens ersättningsregler bygger ju på principen attersällningsgrunderna för sjukpenningen skall vara fastställda redan När en försäkrad blir sjuk skall det inte behövas någon särskildutredning om ersättningens storlek, utan .sjukpenningen skall kunna betalas utdirekt. Somjag berörde i milt svar gör man nu slora insatser från försäkringskassorna föralt fortlöpande granska och aktualisera registeruppgifterna. Den övergäng tillanvändning av automatisk databehandling som f n. pågår inom sjukförsäkringenkommer alt ge ökade möjligheter till förenkling och effektivisering av dellaarbete, som ju gäller över 4 mifioner försäkrade. 1det utredningsarbete som sålunda sker inom prövas bl. a.möjligheten att förbättra anmälningsrutinerna från arbetsgivarna för att pädel sättet fä elt bättre system för bevakning av inkomstförändringarna för deförsäkrade. Om man får till stånd etl sådant effektivt rapportsystem är jagövertygad om att riskerna minskar för sådana här beklagliga fall som herrSjöholm här något berörde. Jagvill sluta med att säga all jag inle kan göra annat än beklaga del inträffade.Men jag hoppas alt det genom del pågående utredningsarbetet skall bli möjliglatt finna former sä att man inle skall behöva uppleva all sådanahär fall inträffar. Omåtgärder för att förhindra rättsförlust inom sjukförsäkringen HerrSJÖHOLM (fp): Statsrådet har ännu inle rikligt svarat på frågan om man inle bordeupplysa allmänheten om all så länge förhållandena är som de är bör deförsäkrade skicka sina anmälningar i rekommenderat brev så alt de kan visa altde har sänt in dem. är ett stort belopp alt föriora pä grund av formalism.Varför skulle man inte kunna betala ut detta i efterhand, när sjukdomen ärbevisbar och det kan bevisas all ell inkomstbortfall har förekommit? Det är såmycket mer upprörande som, om jag får säga del parentetiskt, det finnsmänniskor som lyfter . skattefritt som sjukpenning trots attde kanske inte haft en inkomst som tillnärmelsevis motsvarar della belopp. Detaren fråga som jag också har motionerat om. Det förekommer all människor sombetalar B-skatt anmäler för stor inkomst. gör man så här av ren formalism i ellfall där alla materiella fakta föreligger. Allmänheten borde väl ändå varnasför att man kan förlora sin rätt om man inle använder en metod sä att man kanvisa all man verkligen har skickat in sin inkomstanmälan. Nog borde, herrstatsråd, materiella fakta fä betyda mer än formellt hårklyveri, som del här ärfråga om. vet all jag inle här kan gå in pä ett enskilt fall. Jagvill emellertid tillägga all jag inte tror all användning av rekommenderadeförsändelser skulle utgöra någon realistisk lösning av de här frågorna.Lösningen bör i stället sökas i förenklingar och effeklivise- Omstatsbidrag för preventivmedel i vissa fall ringar i anmälnings- ochbevakningsrulinerna i den riktning som jag nu har något berört. Dessutombör vi göra de försäkrade bättre uppmärksamma pä all de efter all ha lämnat enanmälan lill skall observera att de får någon form av svarfrån kassan. Med dessa åtgärder sammantagna kan vi ytteriigare förbättraförhållandena. Jagvill gärna understryka alt informationssidan är utomordentligt viktig. Vi hargjort insatser där, och vår strävan är all fortsättningsvis försöka finnaformer för all nå ut lill allmänheten med uppgifter och information i dessafrågor som så direkt berör den enskilde. Hen (): Jag är medveten om att statsrådet inte här kan gå in pä etl enskiltärende. Men han säger att det inte är en realistisk lösning att be den enskildeanvända sig av rekommenderad försändelse med mottagningsbevis. Dä vill jag sägaall det är nog så realistiskt, om man föriorar . genom att inte göradel. Det är vad jag kallar realism. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om statsbidrag för preventivmedel i vissa fall Herr socialministern erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, nr 106, och anförde; har frågat mig om jag anser att statsbidrag bör utgåför att läcka kostnaden för preventivmedel som lillhandahålles i samband medläkarbesök för sjukdom och i samband med eflerkonlroll av nyförlösia kvinnor. m. den utgår ersättning från den allmänna försäkringen förprevenlivmedelsrådgivning som ombesöris av främst sjukvårdshuvudmännen samtprivatpraktiserande läkare som är anslutna till försäkringen. Ersättning utgårunder förutsättning att rådgivningen är kostnadsfri för den enskilde och allpreventivmedel i viss omfattning lillhandahålles kostnadsfritt i samband medrådgivningen. Ersättningen utgår till den som anordnar rådgivningen med ettenhetligt belopp för varie rådgivningstillfälle oavsett om preventivmedellämnas ul eller inte. Om sådan rådgivning och tillhandahållande avpreventivmedel sker i samband med läkarvård utgår försäkringsersättningantingen enligt reglerna för läkarvård eller enligt reglerna förprevenlivmedelsrådgivning. Efterkontrollav nyförlösia kvinnor, liksom prevenlivmedelsrådgivning för denna grupp, ingåri den mödrahälsovård som åvilar de offentliga sjukvårdshuvudmännen. Dennaverksamhet är kostnadsfri för den enskilde. Det ankommer påsjukvårdshuvudmannen all besluta om därvid även preventivmedel skalltillhandahållas kostnadsfritt. Delstatsbidrag som utgår lill olika former av prevenlivmedelsrådgivning lämnasgenom ersättningar från den allmänna försäkringen. HerrKARLEHAGEN (c): Jag ber all få tacka socialministern för svaret pä min fråga. Närriksdagen antog den nya abortlagen, rådde det fullständig enighet omnödvändigheten av att satsa på abortförebyggande åtgärder. Därför beslöts ocksåall staten skulle la ett ekonomiskt ansvar i syfte att göraprevenlivmedelsrådgivningen kostnadsfri för den enskilde. Enligtde anvisningar som utfärdats av är förutsättningen förstatsbidrag till den som anordnar preventivmedelsrådgivning bl. a. attrådgivningen är kostnadsfri samt att, i förekommande fall, exempelvislivmoderinlägg lillhandahålles utan kostnad. Jag har med min fråga velat pekapå två typer av rädgivningssilualioner som såvitt jag har kunnat finna inletäcks av de nya bestämmelserna. Delgäller dels patienter som i samband med läkarbesök för sjukdom passar på att taupp frågan om preventivmedel vilket säkerligen är ganska vanligt, dels kvinnorsom kommer till mödravårdscentralen för eflerkonlroll inom en tidrymd av tolvveckor efter förlossningen. Dessa besök betraktas inte som rådgivningsbesökenligt den nya lagen och särskilt statsbidrag utgår inte. Då uppkommer frågan;Skall patienten själv betalade preventivmedel som lämnas ut i samband medbesöket? Om så blir fallet finns det en risk att kvinnan kommer att begära allfå återkomma vid etl senare tillfälle för rådgivning, då preventivmedlet ärkostnadsfritt. Detta vore olyckligt med hänsyn lill belastningen päpreventivmedelsmottagningarna. Vidareär det naturiiglvis olämpligt att i onödan fördröja ordinationen avpreventivmedel, eftersom man då självklart riskerar en ovälkommen graviditetmed abort som föfid. Därför borde bestämmelserna ändras så att statsbidragutgår för all täcka kostnader för preventivmedel som lillhandahålles vid varierådgivningstillfälle. Det är klart all man kan säga alt sjukvårdshuvudmännenbör ta på sig de här kostnaderna. Jag vel inte om socialministern kan ha någonuppfattning om vad som är praxis i de situationer som jag har beskrivit. Mankan å andra sidan hävda att när regering och riksdag har drivit igenom en nyabortlag och i det sammanhanget också sagl sig vifia verka för att förebyggaabort, bör del vara statsmakternas uppgift att skapa ell ersättningssystem somär heltäckande. Omstatsbidrag för preventivmedel i vissa fall Med anledning av inlägg vill jag göra någrakommentarer. fall då prevenlivmedelsrådgivning och tillhandahållande av preventivmedelsker i samband med läkarvård utgår försäkringsersättning antingen enligtreglerna för läkarvård eller enligt reglerna för preventivmedelsrådgivning.Det är viktigt att slå fast detta. Det är också en 2 Rikidagens protokoll 1975. Omåtgärder för att eliminera riskerna av rökning på sjukhus genomgående princip inomsjukförsäkringen att det inle kan utgå mer än etl ersättningsbelopp för ett ochsamma läkarbesök. Försäkringsersättningentill sjukvårdshuvudmännens prevenlivmedelsrådgivning är avsedd att underlättaen snabb utbyggnad av denna viktiga verksamhet. Prevenlivmedelsrådgivningen förnyförlösia kvinnor har åvilat sjukvårdshuvudmännen som en viktigdel av mödrahälsovården. 1 samband med anvisningarna rörande ersättningsreglernahar pekat på att det ankommer pä del enskilda landstingetatt besluta om kostnadsfria preventivmedel även i dessa fall. Jag vill nämnaalt en del landsting också redan har faltal sådana beslut. Därigenom kan densom omfattas av mödrahälsovården få tillgäng lill kostnadsfriprevenlivmedelsrådgivning och fria preventivmedel i samma utsträckning somövriga grupper. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om åtgärder för att eliminera riskerna av rökning på sjukhus Herr socialministern erhöll ordet för allbesvara i Agnas (m) anmälda fråga, nr 110, ochanförde: i Agnas har frågat mig omjag avser att vidta någon ytterligare åtgärd i syfte all eliminera riskerna avrökning på sjukhus i synnerhet . Grundläggandebestämmelser om byggnadsåtgärder för all begränsa faran för brand finns ibyggnadslagstiftningen. Ytterligare bestämmelser för alt förebygga och begränsabrand finns i brandlagsliftningen. När det gäller sjukvårdsanläggningar ärsjukvårdshuvudmannen skyldig all anskaffa och underhålla redskap för släckningoch livräddning vid brand samt all i övrigl vidta de åtgärder som behövs föralt förebygga och bekämpa brand. Statensbrandinspeklion har i samråd med bl. a. ochLandstingsförbundet lämnat anvisningar om brandsyn på vårdan-läggningarm. a. förebygga brandrisker. Vidare harsocialstyrelsenär 1970 givit ul råd och anvisningarom brandförsvar vid vissa institutioner. Inomsjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri)pågår i samarbete med en brett upplagd utredningom brandskyddet i värdanläggningar. Den omfattar brandieknisk planering vidprojektering av vårdbyggnader samt byggnadslekniska åtgärder inom nya ochbefintliga anläggningar. Dessutom behandlas frågor som rör drift, underhålloch installation av anordningar av olika slag samt övning och utbildning avpersonal. Ulredningen beräknas bli klar och kommer altremissbehandlas . Jag utgår ifrån att även brandriskerna pågrund av rökning därvid kommer alluppmärksammas. Medanledning av den allvariiga branden vid S:l i bör idetta sammanhang nämnas att tagitinitiativet lill en total genomgäng av brandsäkerheten vid sjukhusunder medverkan av Spri. Därvid kommer att behandlas både frågor avseendebyggnadslekniska åtgärder m. m. och frågor som gäller bäddulrustningar ochliknande. HenNILSSON i Agnas (m); Jag ber alt få tacka för svaret. Jag tycker alt det är bra ochuttömmande. Del säger väl vad som kan sägas i fråga om ätgärder av della slag. Menjag hade också en annan tanke bakom min fråga, och den skall jag försökaförklara genom all relatera vad som stod att läsa i en tidning efter denbeklagliga branden. Under rubriken rökarna återges bl. a. en uttalandeav en teknisk chef vid ett regionsjukhus. Han säger: "När man pratar omatt det skulle kosta uppåt 20 mifi. att installera brandalarmutrustningbara på sjukhusen i , då har man missat något väsentligt. Delkostar inle ett öre att informera om brandfaran och del är där man ska böria.Bygga bort riskerna är omöjligt. Folk måsle förstå det farliga i att handskasmed eld pä sjukhus." Deltycker man skulle vara självklart, men det finns en del människor som i ställettycker att del är självklart all de kan röka precis överallt, t. ex. isjukhussängen. Isvaret talas det om bäddulrustningar som skulle vara brandsäkrare. Jag har denhär veckan också fält meddelanden från firmor som sagt all de har brautrustningar och alt de kan ordna det så att bäddarna blir brandsäkra; sä snartnågon länder en tändsticka reagerar en elektronisk utrustning. Sådanutrustning finns t. ex. installerad i , och det kostar bara . persäng att göra en komplettering med sådan utrustning. Detär möjligt att man måste gå pä den vägen, men jag tycker all del är beklagligtatt vi liksom måste ge oss inför dessa människor som vägar röka också på sådanahär farliga ställen. Den här tekniske chefen säger också: "Del måste bliell slut pä den olovliga rökningen! Trots förbudsskyltarna röker folk ikorridorer och kulvertar. Böriar det att brinna i en kul vert blir effektenungefär som i en reamotor." övertänds hela sjukhuset. Så sentsom under del senaste söndagsdygnei var det ett tillbud pä ett sjukhus iNorriand. Dä gällde del inle en kulvert ulan en bädd. Sådana här saker händeralltså oupphörligen. Dentekniske chefen säger vidare: "av alla sjukhusbränder orsakasav slarviga rökare. Det finns statistik på del från ett flertal länder." Mansätter upp förbudsskyltar, och man har förordningar och regler. Del sägs ifrånatt här är del farligt att röka. Men, framhåller denne man, det hjälper inlenär vi inte har någon lag all stödja oss pä. De flesta respekterar välförbuden, men det finns alltid ett antal människor som Omåtgärder för att eliminera riskerna av rökning på sjukhus Omåtgärder Jör att eliminera riskerna av rökning på sjukhus inle gör del. I det tidigare citeradeuttalandet sägs det vidare: "Socialstyrelsenoch riksbrandchefen borde kunna få lill stånd en sådan lag. Kan man göra en lagom att man måste ha lyse på cykeln mitt på fiusa dagen borde man också kunna fåfram en lag mot rökning på sjukhus. Det behövs inga utredningar - vi somdagligen umgås med de här problemen kan lämna underlag så det räcker." Jaghar valt att citera den här chefen som jag inte uppfattar som någon kverulantulan som en man med elt stort ansvar. Det ger besked om hur man pä elt billigtsätt kan göra sjukhusen mindre riskabla. Jag vill gärna understryka att det självfallet är mycket viktigt attsjukvårdshuvudmännen och de lokala sjukhusledningarna ständigt har sinuppmärksamhet riktad på brandriskerna inom vårdinrättningarna, bl. a. riskernavid sängrökning. Så långt del är möjligl bör man också vidta nödvändigaåtgärder för alt minska och helst eliminera riskerna. Det här är i hög gradordningsfrågor inom sjukhusen. Engod vägledning kan erhållas av den kommunala brandchefen och genomsocialstyrelsens råd och anvisningar i dessa frågor, där man tagit upp justdessa risker och pekat på de åtgärder som bör vidtas. Jagvill understryka att dessa frågor är utomordentligt seriösa, och jag utgårifrån att man på alla värdinrättningar kommer all skärpa uppmärksamheten vaddet gäller brandriskerna. HenNILSSON i Agnas (m): Jag håller helt med på den här punkten. Men den som äransvarig för dessa saker vid i - den tekniske chef som jagciterade i mitt förra anförande - säger att man redan i december förra åretpekade på dessa risker. Vid en presskonferens framhölls det altsängrökningen är ohyggligt riskabel. Man har i kulvertar och på andra farligaställen funnit rester av cigarretter och tändstickor. Det är alltså hell klartalt de ansvariga är uppmärksamma på faran, och de har gjort vad de kan för altge föreskrifter och se lill alt dessa efterlevs. Men man kan inte begära allpersonalen på sjukhusen skall springa omkring och kolla alt folkefterlever föreskrifterna. Delmåste bli så att den som är intagen på ell sjukhus skall inse att det inle gåratt bryta mol föreskrifterna. Vi kan inte begära all samhället skall gå in medännu finare rökdeteklorer, utan vi måste i stället försöka ge människorna enkänsla av ansvar. När del gäller personer som är så skadade eller omtöcknadeatt de inle förstår detta, får man handla på annat sätt. Samtidigtsom jag håller med socialministern vill jag framhålla att man borde sätta merkraft och tyngd bakom de föreskrifter som finns och som faktiskt skall efterlevas.Del är beklagligt om vi, när resurserna så väl behövs pä andraområden' är tvungna att betala många miljoner pä grund av att människor pädelta säll är obetänksamma. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om statsbidrag till båttrafiken mellan och Herr kommunikationsministern erhöll ordelför att besvara i- (c) anmälda fråga, nr108, och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder somvidtagits för att tillgodose krav på stöd till Ventrafiken enligttrafikutskottets betänkande nr 1973, Fråganom statsbidrag till båttrafik bereds f n, inom regeringens kansli. Även ochVenirafiken behandlas i sammanhanget. HenHÅKANSSON i (c): beslöt efter förslag från trafikutskottet attstatsbidrag i någon form lill kostnaderna för upprätthållande av trafikenmellan och ön borde utgå. Det har gäll relativt läng lid sedandetta beslut fattades, och del är helt naturiigt alt mänga av dem som ärintresserade för denna sak har undrat vilka åtgärder som vidtagits. Del ärorsaken till att jag har ställt denna fråga för all få ett uttalande av del ansvarigastatsrådet. Jag ber att få tacka för svaret. Del är kort, men jagförmodar att litet mer ligger bakom. Godakommunikationer för såväl person- som godstransporter har stor betydelse iregionalpolitiken. Verkningarna av de under senare är utgående transportstödenbekräftar detta. Det positiva resultatet har också medfört kraftig ökning avdessa bidrag. transportstöd, som 1971 beräknades lill 25 mifi. kr.för helt budgetär, föreslås för /76 uppgå lill 100 mifi. Vidarehar transportstödet lill , som beräknades lill 2,1 mifi. budgetåret1972/73, för nästa budgetär uppräknats lill 21 mifi. 1954års öulredning omfattade de tre öarna , därför alt derasproblem ansågs vara likartade. I utredningsdirektiven framhölls all hadeliknande problem som de andra två öarna fast i mindre skala. Vad ochÖland nu har fått i bättre trafikmöjligheter bör även komma till godo. Ölandhar genom broförbindelsen fått sin trafikfråga bäst löst. För del utvärderingen av del hittillsvarande godstransporlslödet konstaterats altdet väl fyllt sin regionalpolitiska uppgift. Förutom det vidgadegodstransporlslödet utgår nu även bidrag till persontrafiken. Delta innebärmot tidigare taxor en sänkning av bifiettpriserna . är det Vens tur att fåförbättrad trafik, främst för den bofasta Omstatsbidrag till båttrafiken mellan och Omstatsbidrag till båttrafiken mellan och Den fasta befolkningen har kraftigt minskal från ca 1 100personer lill nu under 400 personer. har genom sin säregnaoch vackra natur ell stort turistinlresse och besöks vafie år undersommarmånaderna av över 100 000 turister. En utvidgad turism är till gagn föröns näringsliv och fasta befolkning och bör stimuleras med goda förbindelsertill humana bifiettpriser. Trotsatt resefrekvensen ökar har ändå underskottet på denna trafik ständigt stigit.Det är därför nödvändigt med någon form av bidrag, en anhållan som kraftigtunderstrukits av i . Som jag haft anledning säga i samband med en frågestund här i riksdagenför en lid sedan, då vi också talade om skärgårdslrafiken, bereds frågan omstatsbidrag lill båttrafik av en inlerdepartemenlal arbetsgrupp, som hartillsalls för en översyn av olika skärgårdsfrågor. Jag tror att resultatet avutredningsarbetet kommer att föreligga relativt snart, och jag räknar dä medatt Venirafiken kommer att finnas med i bilden. i tog upp tidsaspekten bakåt med hänsyn lill riksdagensullalande. Jag vill också pä den punklen erinra om mitt svar på en närbesläktadfråga för en lid sedan. Jag sade dä all lidsförskjutningen får ses i sambandmed alt vi nu behandlar olika skärgårdsfrågor i etl sammanhang. Del är dälämpligt att samla alla frågor av den typ som talat om lill ellbeslut, som omfallar alla skärgårdar. HenHÅKANSSON i (c); Det är klart att man kan ha olika utgångsläge när det gäller att lösaen fråga. Från vårt håll vill vi gärna trycka på all är något speciellt,därför att den har klassals tillsammans med och . Vitycker alt bör behandlas på ett speciellt sätt i likhet med vad som skett ifråga om dessa båda andra öar. Kommunikationsministernunderströk nu all frågan om är under behandling, och jag förväntar all denbehandlas positivt. Jag vill bara lill sist säga att vi kommer inte alt behandla pånågot annat sätt än andra öar runt vår kust, vare sig bättre eller sämre. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om postverketsnärservice i glesbygdsområden och mindre tätorter Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara i (c) anmälda fråga, nr 111,och anförde; i har frågat mig om jag är beredd medverka lillatt postverket inle motverkar utan i stället understödjer kommunernas planer päalt ge människorna i mindre tätorter och inom glesbygdsområden en godnärservice. Jaghar vid etl flertal tillfällen här i besvarat frågor ochinterpellationer om aktuella förhållanden vad gäller postservice och därvidutförligt uppehållit mig vid postverkets serviceorganisation och fiänster pälandsbygden samt i de mindre tätorlerna. Senast skedde delta i (fråga nr 46). som bor i mindre orter och inom glesbygdsområden skall ha just en godnärservice är en målsättning som synes vara gemensam för såväl frågeställarnasom för mig själv och postverket. Flertalet människor utanför de störretätorterna fär en god och fullständig postservice genom lantbrevbäraredirekt hem till sin bostad. Lantbrevbäringsnätel har successivt byggts ut, ochf n. befiänas ca 800 000 hushåll, varav ca 200 000 tillfälliga, på detta sätt.Postverket har enbart goda erfarenheter av detta system, och ofta uttryckerpostkunderna sin tillfredsställelse över den nya serviceformen. Genomall poslansialterna på della sätt blir rörliga bortfaller i många fall behovetav den äldre typen av fast postanordning som vanligen haft endast ett begränsatöppethållande. I vissa fall - där minst 70 samman-liggande hushåll finns -inrättar dock postverket s. k. postslällen varigenom fördelarna medlantbrevbäringen kombineras med alt de kunder som så önskar eller som någongång inle kunnat passa lantbrevbärarens ankomsttid kan få sin postservice underen bestämd tid och i en bestämd lokal. Infören förestående omorganisation av posiservicen på landsbygden informerarpostverket skriftligen och genom information pä möten regelmässigt de berördakommunerna och postkunderna och inhämtar deras synpunkter och önskemål. Detta skerinnan någon omläggning genomförs. De synpunkter och önskemål som då kommerfram får sedan vägas mol verkels personella och organisatoriska önskemål, innanbeslut fattas.