prot · FZ0917 · 1975-12-31 00:00:00 — Inombranschen förutser man att återvinningen av i hushållen insamlade tidningar ochtidskrifter kommer att femdubblas . Föratl informera om de nya föreskrifterna rörande återvinning och omhändertagandeav avfall har anvisat 1 milj. kr. En arbetsgrupp inomjordbruksdepartementet håller på att för dessa medel bl. a. ta fram lämpligtunderlag åt kommunerna för de informationsinsatser som dessa måste göra för attgenomföra pappersinsamlingen. Jagförutsätter alt landets kommuner så skyndsamt s;om möjligl vidtar åtgärder föratt omsätta beslut i praktisk verksamhel. Mot bakgrund av vad jag nu har sagt kan särskildaåtgärder från min sida f n. inte anses påkallade. Självfallet kommer jag aunoga följa utvecklingen på detta område. Hen FÅGELSBO (c): Jag skall bealt få lacka jordbruksministern för att jag fått min fråga besvarad. Som detstår i svaret beslöt om denna lag 0/77 förbud mot användning av vissa bekämpningspreparatinom jord- och skogsbruk som skulleträda i kraft fr. o. m. . Det var många som då trodde alt man nuskulle skilja ifrån tidningspapper från övriga sopor och det gjorde man också.Man buntade mycket noga och man lade det i olika utrymmen, men sedan blev maninte av med papperet. Det fanns ingen som tog emot del. Jag har fått fråganinom mill län: Hur blir det med pappersinsamlingen? Det har sagts att vi skallsamla in papper och sorlera upp det, men det går inle att bli av med det. Avkamrater här i har jag, sedan jag ställt min fråga, hört att man äveni andra delar av vårt land har samma problem. har vi alltså fått statsrådei svar. Jagkänner mig nöjd med svarei och ber att få säga tack för det. Överläggningen var härmed slutad. §22 Om förbud mot användning av vissa bekämpningspreparat inom jord- ochskogsbruk Herr jordbruksministern erhöll ordet för all iett sammanhang besvara dels (vpk) anmälda interpellation,1975/76:3, till herr socialministern, dels i (s) den 17 okiober anmälda fråga. 1975/76:36, och anförde: i har frågat mig vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av påstådda nya rön om genetiska skadeverkningarav fenoxisyror. har i en interpellation frågatsocialministern om man från regeringens sida överväger att la initiativ tillförbud mot användning av i första hand preparat innehållande fenoxisyran2,4,5-T i jord- och skogsbruk. Interpellationen har överlämnats till mig förbesvarande. Ett bekämpningsmedel måsle vara registrerat få användas. En ingående bedömning avegenskaper och lämplighet föregår registrering av nya bekämpningsmedel. Nyafakta om ett medels egenskaper kan leda lill alt lidigare registreringaromprövas. Till en registrering knyts vidare en rad villkor om hur medlen fårhanteras och spridas. 1 samband med all lagen om förbud mot spridning av bekämpningsmedelfrån luften upphävdes infördes en rad nya bestämmelser somframför allt syftar till atl så långt möjligl säkerställa atl allmänheten inteovetande kommer i kontakt med bekämpningsmedel eller med områden inom vilkasådana medel spritts. Föreskrifterna gäller för alla bekämpningsmedel ochspridningsformer. De nya bestämmelserna har varil i kraft endast en kort tidoch erfarenheterna är därför ännu begränsade. För alt få en bild av hur dessaföreskrifter tillämpats har tillställt berörda hälsovårdsnämnderen skrivelse med frågor om nämndernas erfarenheter av bekämpningsmedel undersommaren 1975 och av lillämpningen av de nya bestämmelserna. Beträffandefenoxisyrorna vill jag framhålla att produktkontrollnämnden ingående följerpågående forskning om dessa ämnen. Naturvårdsverkethar också publicerat ett par omfattande redogörelser för den tillgängligavetenskapliga dokumentationen om fenoxisyrornas effekter på olika organismersamt de ekologiska effekterna i övrigt. har dessutomnyligen tagit initiativ till en ytterligare undersökning beträffandefenoxisyrornas genetiska effekter. Vidett sammanträffande med företrädare för produktkontrollnämnden i augusti i årbegärde jag en redogörelse för nämndens syn på de pressuppgifter som förtsfram om nya forskningsresultat som skulle tyda på alt vissapreparat kan orsaka genetiska effekter. Nämnden angav då att den skulle låtaoberoende svensk och utländsk vetenskaplig expertis granska och bedöma dessanya forskningsrön. En sådan bedömning sker f n., och de olika expertyttrandenakommer att bli föremål för en samlad ulvärdering inom produktkontrollnämndenvad gäller ifrågasatta genetiska skadeverkningar. Enligtlagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor är det produktkontrollnämndensom har alt pröva tillåtligheten av kemiska bekämpningsmedel. Den redovisningJag här lämnat visar att nämnden fortlöpande arbetar med att få fram desenaste vetenskapliga rönen rörande eventuella skaderisker vid användning avfenoxisyror. Jag utgår från att nämnden, om tidigare okända rön presenteras,föruisäiiningslöst prövar hela frågan om användningen av dessa ämnen. Omförbud mot användning av vissa- bekämpnings-preparat inomjord- och skogsbruk Hen i (s): Jag ber all få lacka jordbruksminislern för svarei på min fråga. Enanledning lill frågan är den deball som förts gällandefenoxisyrornas användande och påstådda skador av genetisk art. En annananledning är mitt förflutna i de frågor som siaisrädei berör i sill svar ochatt jag varit ledamot av utredningen gällande spridning av kemiska medel. Millställningstagande i utredningens enhälliga beslut var grundat på en lastövertygelse därom, att följdes utredningens förslag i sin helhet hade vi islort lyckals klara av de problem som preparatens användande medfört. Jag vill åberopa millsärskilda yilrande i SOU 1974:35. Jordbruksminislernsredogörelse för vad som f n. pågår inom produki-konirollnämndens ram. medengagerande av såväl svensk som ulländsk velenskaplig expertis för alt utröna,granska och bedöma nya forskarrön. Jag förutsätter altde resultat forskarna kommer fram till presenteras så snari utvärderingarna ärklara. Den debatt som förts och de påståenden som gjorts fordrar klara beskedpå denna punkt gällande genetiska skadeeffekter. Jagär nöjd med statsrådets svar och jag ber att än en gång få tacka för det. 11 protokoll 1975/76:16-18 0/77förbud mot användning av vissa bekämpningspreparat inom jord- och skogsbruk Hen MÅBRINK (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min interpellation. Låtmig till att börja med nämna de flygbesprutningar som företogs iår och som väckte en kraftig opinionsstorm. I och med att flygbesprutning återblev tillåten följde nya förordningar, som skulle begränsa derisker som låg bakom det tidigare förbudet. Dethar nu visat sig atl dessa förordningar inte på något sätl fungerat.Ortsbefolkningen har fått kort varsel, besprutningsområdena har angetts mycketdiffust, likaså tiderna för besprutning. Dessutom har det visat sig all endasten mindre del av det utsprutade medlet hamnar på målområdet. En stor delsprids ul över omgivningen, bl. a. på grund av propellrarnas turbulens.Resultatet har blivit att trädgårdar, byar osv. fått giftmolnen över sig. Jagifrågasätter därför om del över huvud taget är möjligt att åstad-konmia sådanabestämmelser vid flygbesprutning som garanterar att ingel annat område än detsom skall besprutas utsätts för giftet. Detär bra att hälsovårdsnämnderna på de aktuella platserna nu skall lämna beskedom hur de nya bestämmelserna har tillämpats ute i de län och kommuner därbesprutning varit akluell. Del skall bli inlressanl alt få ta del av derassynpunkter. MenJag anser ändå att den viktiga frågan i det här sammanhanget är om det inteborde vara ganska självklart att ett totalförbud mot användning av fenoxisyran2,4,5-T införs. Redan1971 anförde några forskare, som ingick i den av giftnämnden tillsattaforskningsgruppen, atl det finns så mycket oklart när det gäller2,4,5-T-preparatet att ett förbud borde övervägas. a. talade man då om attjust detta medel innehåller dioxiner, som är ett gift som i mycket små doserkan skada människor, djur och växtlighet. De forskare som analyserat ochexperimenterat med della gift hävdar att dioxinet kan ha vilt skilda verkningar- från exempelvis svåra leverskador till schizofreni. harylteriigare alarmerande rapporter framkommit, som understryker behovei av ellloialförbud moi 2,4,5-T. a. uiesluls inie att medlet kan framkallafosterskador. Jordbruksministern nämner att naturvårdsverketpublicerat ett par omfattande redogörelser för den lillgängliga vetenskapligadokumentationen om fenoxisyrornas effekter på olika organismer. 1 en av demsäger man bl. a. au av del som är känt tyder inget på cancerframkallandeförmåga, men cancerrisker kan inte heller uteslutas. När det gäller genetiskpåverkan menar man att materialet inte tyder på alt fenoxisyrorna har någonmutagen verkan, men man kan inte heller uiesluia riskerna. Ibelänkandel SOU 1974:35, Spridning av kemiska medel. den utredning som låglill grund för upphävandet av flygbesprutningsför-budei, sägs bl. a.: "Medbeaktande av den osäkerhet som finns i informationen om specielltärfllighetsförändrande och cancerframkallande effekter samtsvårigheterna att värdera risker för människan på basen av försök med djur,växter och mikroorganismer, anser expertgruppen det motiverat att användningenav fenoxisyror i största möjliga utsträckning begränsas samt alt i de fall deanvänds, detta sker så att de miljöskadliga effekterna blir så små sommöjligt. Normer för högsta tillåtna halt av dioxiner i preparaten börutarbetas." Närdet gäller högsta tillåtna halt av dioxin har enligt de uppgifter jag fått inganormer utarbetats. Om jag har fel, ber jag jordbruksministern i så fall angevilken högsta halt som gäller. Jagtycker att den redovisning Jag gjort av uttalande från olika instanser ochexpertgrupper ytterligare understryker kravet om ett totalförbud mot användningav 2,4,5-T. Jagkan inte tolka den envishet med vilken man framhärdar i användningen av ettomstritt giftmedel på annat sätt än att skogsbolagens vinstintresse får gå föremiljöintressena. Det finns ju andra metoder att komma till rätta med lövslyei,om man nu över huvud tagel skall hantera en så viktig råvara som björken på detsätt som skogsbolaget nu gör. Del är ju möjligt alt bekämpa lövslyei manuellt.Den metoden praktiseras också på vissa håll i vårt land med stor framgång. Närjag talar om totalförbud mot 2.4,5-T så inbegriper jag däri också jordbruket,som ju är den största konsumenten av detta preparat. Jag tycker att dettafaktum har kommit alltför mycket i skymundan i denna debatt. Jaghoppas att den bedömning som svensk och utländsk vetenskaplig expertis nu görav de nya forskningsresultaten om fenoxisyrorna är allsidig och atttillräckliga medel ställts till förfogande för den uppgiften. Jag säger deltadärför alt det är ynkligt små resurser som ställts lill förfogande förde svenska forskare som haft ambitionen atl försöka klarlägga fenoxisyrornasskadliga effekter. Jagkan vara överens med Jordbruksministern om att man nu naturligtvis skallavvakta den ulvärdering som produktkontrollnämnden skall göra. Jag tycker attdet är en positiv åtgärd. Men en viktig fråga i detta sammanhang ärnaturligtvis när man kan räkna med att denna utvärdering är klar. Det ärjuinte så lång lid kvar lill nästa besprutningstillfälle, som såvitt jag förstårinträffar . Jag tror att det är värdefullt för opinionen atl få ettbesked huruvida utvärderingen kommer alt vara klar före nästabesprutningstillfälle. Jag hoppas alt jordbruksministern kan ge ett svar på denfrågan. Jag tackar än en gång försvaret på min interpellation. Om förbudmot användning av vissa bekämpningspreparat inom jord- ochskogsbruk Vi är tydligen överens om att det gäller allvarliga frågor som manmåste försöka på allt sätt begrunda innan man tar ställning. Jag är glad överalt interpellanten delar min uppfattning att det måste vara klokt att nuavvakta pågående utredningar och undersökningar, som också skall utvärderasinnan vi tar ställning. Jag hyser föriroende för produkikonirollnämnden, som ärsammansati av represenlanier för alla Nr 17 demyndigheier som har till uppgift att vårda sig om vår hälsa och vår Torsdaeen den' miljöoch av representaner för löntagarorganisationerna. '' '''' P''' någon ny besprutning inte kan vara aktuell förrän - en brabit in har vi det utrymme som jag menar är tillräckligt Om ändrade regler för atlfå fram det här materialet samt hinna få utvärderingen genomförd Jör rätt att förvärva ochställningstagandena från produktkontrollnämnden pä bordet innan jordbruksfastighet nästa besprutningsperiod inleds. Överläggningenvar härmed slulad. §23 Orn ändrade regler för rätt att förvärva jordbruksfastighet Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1975/76:10, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till att omgåendeändring sker av gällande lagstiftning och tillämpningsföreskrifter i fråga omförvärv av jordbruksfastigheter. Undersenare år har fiera reformer genomförts på marklagstiftningens område som ärägnade alt hålla tillbaka prisstegringarna på jordbruks-och skogsmark.Ytterligare reformer som kan väntas få en återhållande effekt på skäligamarkprisstegringar förbereds. Vidare är en av utgångspunkterna förjordförvärvsutredningens arbete atl jordförvärvslagen bör vara så utformad attden i samspel med andra åtgärder från samhällets sida mera effektivt än f n.kan motverka prisstegringar på jordbruks-och skogsmark och spekulation i sådanmark. Medstöd av jordförvärvslagens 4 5; kan lantbruksnämnderna avslå ansökningar omtillstånd lill sådana förvärv i kapitalplacerings- och spekulationssyfte, somär klart ägnade att höja värdenivån över vad som är skäligt från Jord- ochskogsbrukssynpunkt och på så sätt är skadliga från allmän synpunkt. I syfte attmotverka prisstegringen på jordbruksmark har lillbakatillämpningen av denna paragraf skärpts. Lantbruksstyrelsen följer utvecklingenoch företar de förändringar i till-lämpningen av nu gällande jordförvärvslagsom befinns erforderliga för alt motverka oskälig prisstegring påjordbruksmark. skall lämna förslag om de meragenomgripande lösningar som erfordras för att på ett effektivare sätl änhittills komma till rätta med de oskäliga prisstegringarna. 1 avvaktan påutredningens förslag finner Jag inie anledning all nu vidla någon yllerligareåtgärd. Herr,FÅGELSBO (c): Först ett lack lill slalsrådet för alt jag har fåtl denna min interpellation besvarad. Jordbruksminislern säger försl i sva ret: 164 "har fiera reformer genomförtspå marklagsliflningens område som är ägnade atlhålla tillbaka prisstegringarna på Jordbruks-och skogsmark." Jagvet inte vilka dessa reformer är. Det vore bra om statsrådet i någon mån redovisade dem här och vilka effekter de har haft.Såvitt jag vet har de varit hell verkningslösa, för sådana prisstegringar somvi haft på lantbruksfastigheter har vi faktiskt aldrig haftsedan lantbruksnämnderna tillkom. Statsrådet sägerockså i fortsättningen i sitt svar: "Medstöd av jordförvärvslagens 4 S kan lantbruksnämnderna avslå ansökningar omtillstånd lill sådana förvärv i kapitalplacerings- och spekulationssyfte, somär klart ägnade all höja värdenivän över vad som är skäligt från jord- ochskogsbrukssynpunkt och på så sätl är skadliga från allmän synpunkt." Detheter i svaret atl lantbruksnämnderna "kan" göra delta, men hurfungerar del i prakliken? Del är ju della som jag har lagil upp i moli-veringenlill min interpellalion och där åberopal all en person som är yrkesverksam påell annat område än jordbruk fått lantbruksnämndernas tillstånd att hamstra 18Jordbruksfastigheter med en sammanlagd areal av omkring 6 000 tunnland.Tillstånd har därvid beviljats honom trols att det också funnits lantbrukaresom anmält köpintresse. Min fråga lill jordbruksministern är , eftersom ihans svar inte ett enda ord nämns om detta: Är lagen och de nu tillämpade föreskrifternaför lantbruksnämnderna sådana atl dessa regler kan fortsätta att tillämpas avflera presumtiva köpare? Delär en stor fråga, en principiell fråga, och av den anledningen har Jag nu velatslälla en följdfråga till slalsrådet . 0/77ändrade regler för rätt att Jöi-värva jordbruksfastighet Underdella anförande överlog herr lalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen i (): fråga liksom statsrådets svar ger mig anledning tillett par reflexioner. De handlar nämligen båda bra myckel om jordförvärvslagensmöjligheter att uppnå de syften som efterlyser, en önskan som jagsjälvfallet delar. .1 svaret har statsrådei pekat på all avsikter med sittarbete varil atl genomföra en sådan förändring av reglerna alt man i samspelmed andra åtgärder från samhällets sida mer effeklivi än som f n. är falletskall kunna motverka prisstegringar. Jag gör min fundering här omkring de andraåtgärder från samhället som statsrådet möjligen kan åsyfta och vill nämna denstarka inflation som råder här i landet. Är del inle så att denna inflation,som under en rad av år har uppgått till eller mer, i sig själv för demänniskor som av ett eller annat skäl har fått kapital friställt har skapat ettbehov av atl placera pengar i fastigheter, vilket som bekant är ell av desäkrare sätten att få pengarna skyddade mot inflation? Jag anser att om vi baraför Nr 17 en debatt om jordförvärvslagens effekter på ett område, kan vi missa Torsdaeen den effekter på andra områden. En viktig del av orsakerna måste vara " °P '' ekonomiska politikens område. '------ Jag vill framföra den synpunkten, att vi förväntar Om ändrade regler oss attden ekonomiska politiken framöver skall skötas pä ett sådant för rätl attförvärva sätt att man får hjälp också genom de andra åtgärder som statsrådetjordbruksfastighet berör. Jag tror nämligen inte att jordförvärvslagen kanutformas så atl vi når de syften vieftersträvar utan en medverkan av den ekonomiska Till vad i nu sade vill jag tillägga att denekonomiska politiken i de här sammanhangen självfallet är av mycket storbetydelse. Del finns väl skäl för oss alla i det här huset alt både diskuteraigenom och fundera närmare över på vilket sätt vi skall kunna åstadkomma enekonomisk politik som förenar möjligheten för oss att föra enfullsysselsättningspolitik och begränsa prisstegringarna. - Jagföreställer mig emellertid att det inle precis är den debailen som vi jusi nuskall syssla med i anledning av fråga, även om jag naturligtvisutan vidare medger atl del finns många samband. HerrFågelsbo frågade om man genom jordförvärvslagen, tillämpad på det sätt som jaghar redovisat tidigare, kommer att kunna undvika sådana resultat när det gällernyförvärv som del hänvisade till i sitt exempel. Jaghar sagt här - och det är det som gäller - alt lantbruksstyrelsen har skärpttillämpningen av jordförvärvslagen med sikte på att kunna åstadkomma effekten,all vi skall motverka risken för spekulationsköp. Enannan fråga i sammanhanget är naturligtvis vad vi över huvud taget skall ha förjordförvärvspolitik med tanke på vilka enheter som skapas både pålantbrukssidan och på skogsbrukssidan. När det gäller t. ex skogsfasligheterhar lantbruksnämnderna atl pröva om förvärven kan komma lill stånd medbeaktande bl. a. av det iniresse som finns hos ägarna till intilliggandefasligheter och av det allmännas iniresse av att få lill slånd rationellaskogsbruksfastigheter. och av 1970-talethar intresset hos jordbrukarna för att förvärva skogsmark varit relativt svagti vissa områden, och då har lantbruksnämnderna oftast bara haft att taställning till om förvärven innebär att ändamålsenliga fastigheter bildas och,naturligtvis, till förvärvarens förmåga att bedriva skogsbruk. Om de härvillkoren har uppfyllts har förvärvstillstånd lämnats. Jagvill emellertid understryka att det ingår i både översynen av jord förvärvslagen och översynen av jordbruks- och skogspolitiken att ut värdera erfarenheten av hittillsvarande lagstiftning på olika områden och komma med förslag som motverkar spekulation i jordbruks- och skogs- 166 mark och leder till all markernasproduklionsförmåga lillvaraias på bästa Jag utgår ifrån attlantbruksnämndernas lillämpning av den nuvarande lagstiftningen skall geullryck för den skärpning som har varit avsikten med åtgärden atl i högre gradanvända 4 S. Detär naturligtvis många reformer som här kommer atl samspela, om vi skall få enlösning till stånd. frågade mig vad del är för reformer jagsyftar på som redan skulle ha verkat i den här riktningen. Jag menar atl deförändringar vi har gjort när det gäller vår marklagstiftning och vårsamhällsplanering i stort - exempelvis hela lag-stifiningskomplexet ianslutning till den fysiska riksplaneringen - har varit reformer som kan kommaatt bli av betydelse när det gäller atl hälla tillbaka riskerna förmarkspekulation. Om man t. ex. eftersträvar alt i den översiktligaplanläggningen reservera mark för jordbrukets behov, skall man kunna kommaborl från de förväntningsvärden som kan vila på praktiskt laget all mark sombefinner sig i närheten av en tätort. Det kan bidra lill vad jag tycker skallvara målet, nämligen att få en sådan värdering av marken atl den svarar motproduktionsvärdet. Jag är utomordentligt tillfredsställd med att numera ävenjordbrukarorga-nisationerna har den inställningen att vi bör eftersträva ensådan utveckling i fråga om vår markpolitik att vi får ett markvärde på jordbruksmarkensom Just motsvarar produktionsvärdet. Del har inte-alllid varit på del sättet.Det är bara jordbrukets organisationer mycket bestämt hävdadeatt marken skulle ägaren ha rätl alt disponera över och också sälja till detpris som passade honom bäst. Det kunde ha lett till en markvärdestegring somblivit ännu större än den vi har , därest vi inle hade börjat med den typav samhällsplanering som vi nu ägnar oss åt. Omändrade regler för rätt att föiyäiya jordbruksfastighet HenFÅGELSBO (c): Jordbruksministern säger alt tillämpningsföreskrifterna har skärpts medsikle pä atl komma till rätta med de problem som jag har tagit upp. Jag harännu inte fåtl klart för mig på vilket sätt de har skärpts. 1 varie fall harinle problemen rättats till. Jordbruksministernsäger att lantbruksnämnderna skall verka för att skapa bärkraftigaskogsbruksfastigheter. 1 det exempel som jag åberopal har en person köpt 18vill skilda gårdar. Hur skall de kunna sammanföras till en bärkraftig enhet? Det har inte funnits lantbrukare som varitintresserade alla gånger, säger jordbruksministern. 1 del fall Jag åberopar harsådana funnits, och jag tyder jordbruksministerns svar så alt det med nuvarandelagstiftning och tillämpningsbesiämmelser är möjligt för en person som inlealls är verksam inom lantbruket att förvärva gårdar precis som i det exemplet.Är det rätt uppfattat av mig? Hen i (c): Jag gjorde några anteckningar när Jordbruksministern senast var uppe italarstolen. Jag vill gärna ta fasla på del atl han manar 0/77ändrade regler för rätl att föivärva jordbruksfastighet både lantbruksnämndernaoch lantbruksstyrelsen att använda 4 ! ; i jordförvärvslagen. Detär inte mer än några månader sedan vi hade ett fall i mitt hemlän, där ettbolag förvärvade ett bärkraftigt familjejordbruk på den skånska slätten tillett pris av . Det rådde delade meningar ilantbruksnämnden, och frågan gick till lanibruksslyrelsen och har gått vidaretill regeringen. Tillståndethar givits, och jag har redan märkt, herr jordbruksminister, reaktioner iprissättningen i andra fall som har kommit till lantbruksnämnden. Jag villgärna lägga jordbruksministern varmt om hjärtat att man även vid lillämpningenbör leva som man lär och här försöka å-siadkomma en sådan värdering som svararmot ett Jordbruksvärde. Skall sådana fall som delta slippa igenom får vi aldrignågon kontroll över priserna. Jag vill först säga alt jag naturligtvis inte kan diskutera enskildafall. Del kan finnas olika motiv för hur en framställning om förvärvstillståndhanteras. Man har att resonera om de principer som skall följas, och sedan blirdet ändå en prövning av frågorna från fall till fall. HerrFågelsbo åberopar ett förvärv av fastigheter, där en ägare nu skulle ha samlatpå sig ett betydande antal enheter - jag tror att det i första hand är fråga omskogsbruksfastigheter.