prot · FY0978 · 1975-12-31 00:00:00 — , när den s. k. terroristlagen presenterades i enregeringsproposition, väckte den en allmän skepsis, för att inte sägaindignation, frän stora delar av värt folk. Den väckte en rad protester frånolika samhällsskikt. Långt inne i de borgerliga leden, med undantag förmoderala samlingspartiet, höjdes starka röster för all inle anta de iproposiiionen föreslagna undanlagsreglerna försvensk rättskipning. Del fannsvidare starka röster inom , inom och inte minst inomsocialdemokratin som hävdade sanima mening. Vårt parti, vänsterpartietkommunisterna, var redan från böfian av den uppfattningen all någonundanlagslag inle behövdes för det uttalade syftet. Terroristlagenutgör ell främmande element i svensk lagstiftning. 1 dess 1 S heter del attutlänning "skall avvisas, om det finnes grundad anledning antaga, alt hantillhör eller verkar för organisalion eller grupp som på grund av vad som ärkänt om dess verksamhet kan befaras här i riket använda våld, hot eller tvångför poliliska syften". Detta innebär all en brotlspåföfid - i delta fallavvisning - kan beslutas och verkställas ulan all det föreligger brott ellerens förberedelse till brott. Del behöver inte ens föreligga förberedelser tillbrott, utan det räcker med "grundad anledning antaga" att en persontillhör en organisation - vilket ju är ännu mer opreciseral - som kan"befaras" använda våld, hot eller tvång i poliliska syften. Ingenannanstans, mig velerligt, kan någon dömas skyldig ulan all ens misstanke ombrottsliga avsikter behöver ifrågakomma. Härigenom strider lerrorisllagen molgrundvalen för den svenska brolimälslagstiflningen. Förhindrande av, uppdagandeav och bestraffning för terrordåd kan ske inom ramen för vad som finnesangivet i . I den är som bekant förberedelse till brottkriminaliserad. Föratt etl ögonblick återvända lill den opinion som kom till uitryck i skildasamhällslager när förslaget framlades första gängen vill jag erinra om attopinionen mot lagen har vunnit ännu slörre bredd. Men redan vidlagförslagets föreläggande uttalade sig en rad organisationer mot lagen ochvarnade för dess genomförande. Jag skall ta några exempel. skrivelse lill statsrådet av krävde föfiandesocialdemokraliska organisalioner att lerrorisllagen skulle stoppas;Föreningen debatl, 3:e kretsen av arbetarekommun,socialdemokratiska förening, , socialdemokraliska förening, , allmänna kvinnoklubb. Fortsattgiltighet av dens. Nr 78 tiska ungdomsklubb, socialdemokraliska förening och En- Omjag inte är fel underrättad har en majorilel i Stockholmssocialdemokratiska arbetarekommun uttalat sig för ell slopande av ter-Fortsattgiltighet av rorisllagen. landsmöie uttalade sig föralt inle för-den s. k. terroristla- länga lerrorisllagen. Sedan kan manräkna upp andra organisalioner och en rad personligheterbland rättsspecialisler, kullurrepresentanter med hemort i skilda poliliskakretsar som också uttalat sig mol den aktuella lerrorisllagen, men den gjordauppräkningen bör räcka för att ge en bild av att det inte endasl är vårt partisom går emot denna undantagslag. Del är bara beklagligt att socialdemokratinstoppskikt inle har tagit hänsyn till den breda opinionen. Jagvill också i della sammanhang säga att jag tycker det är beklagligt attfolkpartiets representant i utskottet inte har föfil landsmötets majoritet ochreserverat sig mot en förlängning av terroristlagen. Men del är kanske å andrasidan all begära för mycket, eftersom alllid har haft för vana allsitta på flera stolar . Det påminner mig, trots stundens allvar, omden lilla historien om pastor som försökte att vara alla till lags ochinte hade någon beslämd åsikt om någonling. Jag är dock inte övertygad om allherr i genom sill särskilda yttrande ger ullryck för vadmajoriteten i anser. Ulskollelsmajoritet menar att terroristlagen bör förlängas lill årsskiftet 1975-1976.Vårt parti däremot är av den uppfattningen att den inle bör föriängas. Den börmönstras ut ur det svenska rätlssysleniel, ju förr dess bältre. Terrorisilagenutgår från lämplighetsbedömningar. Den dömer ohörda; blotta misstanken att enperson tillhör en organisalion som använder våld kan leda lill åtgärder motdenne. Avvisning kan ske av oskyldig och pä förhand dömd person som inte enshaft brottsligt uppsåt dä han eller hon sökt sig till . Lagenger vidare i s. k. förebyggande syfte vidsträckta möjligheler tillhusrannsakan, kroppsvisitation, brevkonlroll, telefonavlyssning m. m. Dessamedel fär alltså användas i förebyggande syfte - inle, som enligträttegångsbalken, enbart vid misstanke om brott. Del betyder att om polisenfinner del lämpligt att vidta sådana åigärder mol någon kan man göra del. Detär också detta drag i lerrorisllagen som gör all den är elt allvarligt hot molrättssäkerheten. Den fyller heller inte någon funktion i förebyggande syfte.Del har inle minst det tiniade dramat på västtyska ambassaden iStockholm visat. I samband med denna tragiska händelse har emellertid vissakrafter fält luft under vingarna och högt uttalat krav på skärpningar i olikaavseenden - det har hörts rop på fler poliser, striktare bestämmelser inuvarande lag osv. Sammakrafter har lyvärr påverkat den socialdemokratiska regeringen så att den visarundfallenhet för ropet pä s. k. lag och ordning. Men, herr lalman, enligt vårmening är del trots vad som har hänt här hemma och utomlands ingen som helstanledning att tappa fattningen och förivra sig sä att man vidtar ätgärder somkan fä oöverskådliga konsekvenser för den svenskarättssäkerheten. Såvitt jag vel finns det i del här landet ingen organisalion,politisk eller ideell, som sympatiserar med våld och terror av del slag somförekom pä den västtyska ambassaden. kanske är skäl all erinra om vad som föder väldet. Den värld vi lever i gerdagliga exempel pä hur väldet praktiseras i alla dess omänskliga former.Historien visar all våld tillgriper den och de som finner sina privilegierhotade. I sina desperata försök all behålla sin makt och sina privilegier kanvilket slag av våld som helsl tillgripas. Men väldet har aldrig haft någonframgång. Väldet har alllid förr eller senare besegrats. Våld och terror ärbegrepp som under historiens gång har förknippats med ell döende samhällesalla kriterier. Del är dess sisla desperata försök att med maktmedel bevaraell system som har spelat ut sin roll i del mänskliga samhällets historia. Jaghar velat la upp denna speciella fråga, eftersom man oftast pä etl mycketoklart sätt blandar samman våld i allmänhet, revolution och politiskavåldsaklioner med terrorism. I lerrorisllagen talas endast om oppositionelltvåld i olika länder, däremot sägs ingenting om regimers våld mot oppositionen.Man sätter ell likhetstecken mellan rörelser som endasl har väpnad kamp atttillgå med rörelser som har möjlighel all arbeta legalt. Man skifier inte päväpnad befrielsekamp och terrorism. Definitionerna flyter omkring. Manlar inte i beaktande - och jag tycker all del flnns anledning att erinra om deli dä hela den progressiva mänskligheten flrar 30-års minnet avfascismens krossande - alt våld sådant det användes av motståndsrörelserna ivåra grannländer i kampen mot Hitlerfascismen under är nägolannal än det våld som har använts av Uslasjagrupperna och senast avBaader-Meinhof-ligan. Man gör ingen boskillnad mellan ä ena sidan en av omständigheternaframtvingad nödvändig befrielse från och försvarskamp mol elt syslem och åandra sidan en terror riktad mol icke inblandade civilpersoner. Det är naturligtvisinte en tillfällighet att man söker fördunkla begreppen. Det ingår som ellmönster i ledmotivet att stämpla alla oppositionella organisalioner somterrororganisationer för att därmed söka döfia de makthavandes terror ochförtryck mot det egna folkel i dess kamp för självständighet och oberoende.Diffusa bestämmelser och svävande definitioner, vilkas innebörd godtyckligt kanändras frän fall till fall, är givetvis utmärkta redskap i ell sådant syfte.Della syfte ligger hell vid sidan av den i och för sig legitima och angelägnauppgiften all skydda oskyldiga civilpersoner mol lerroraklioner i delta ordsegentliga bemärkelse. Jag har velal påpeka della faktiska förhållande så att säga utanför dehändelser som inträffat i vårt land under den senasie liden. Om man för eltögonblick skulle karakterisera den s. k. Baader-Meinhof-ligan och dess aktion,så har den självfallet inte ett dyft all göra med någon befrielsekamp ellermotståndsrörelse av det slag som jag här beskrivit. Än mindre har den någontingatt göra med arbetarrörelsens kamp för demokratiska fri- och rättigheter.Snarare skulle man Fortsattgiltighet av den s. k. terrorist-lagen 2 protokoll 1975. kort kunna uttrycka delså, att denna grupp är etl uttryck för och en frukt av den mifiö som har skapat den, nämligen elt utslag av den för ruttnelse som det kapitalistiska samhället i dess nuvarande epok genom lever. Vi får bevis genom radio, TV och press all del både Fortsalt giltighet av i och utomlands frodas en människofieniligatmosfär, där in- dens. k. terroristla- divider spelas ut mot individer i en enda anarki och därdel saknas per- gen spekfiv på en framlid där människorna gemensamtslår vakt om mänsk- lighetens fortsallaulveckling till någol bällre, lill elt samhälle som försvarar och utvecklarden enskilde individens rättigheter, utvecklar den personliga friheten ochstimulerar människor till insalser för en mänsklig gemenskap och samhälleligvidareutveckling, etl samhälle fritt frän nedbrytande och destruktivahandlingar som motverkar människans grundläggande och naturliga ambitioner. Jag yrkar bifall till den reservalion som är fogad lill justitieutskottetsbelänkande nr 17. HenWESTBERG i (fp): Justitieulskoltet säger i sitt betänkande nr 17 att den internationellaulvecklingen under del senasie året klart ger vid handen att del fortfarandeföreligger behov av en lagstiftning lill skydd mol våldshandlingar av det slagsom motiverar lerrorisllagen. Jag delar den uppfattningen. Jag framhåller i delsärskilda yttrande som jag fogat lill utskottets belänkande alt jag delaravskyn mot den ökande användningen ;w våld och terror, och jag anser del likasjälvklart alt den svenska rättsstaten måste ha möjlighel alt så långl del gårförhindra terror och våldsdåd. Påden punkten är jag inte av någon annan mening än ulskollsmajoriteien. Det somkan ifrågasättas och som ifrågasattes är om den lag, vars giltighet regeringenföreslår skall förlängas, fyller berättigade krav på rättssäkerhet.Folkpartiets landsmöte - del är riktigt som i uppgavnyss - tog avstånd från lagen under hänvisning lill dess vagautformning och brist på personligt rekvisit som grund för avvisning samlspanings- och tvångsåtgärder. Om proposiiionen inneburit en förlängning såsomtidigare på etl är ulan några uppgifter om de förändringar som proposiiionen 72talar om, hade lägel varit ell hell annal än vad det nu är. Jag protesterar motden bedömning som gjorde , att det skulle vara etl försökatt sitta på två stolar, när man lar hänsyn lill de fakta som framkommit efterdel att man senast log slällning. Jag bedömer del inle så. Härföreligger nya fakta, och jag länker då på vad som framkommit bl. a. i denproposilion som vi nu diskuterar, och som var okänt när landsmötel logslällning. Jag flnner del hell enkelt inte rikligt att vara opåverkad av nyafakta som framkommit efter det all man senast hade anledning alt pröva frågan.I den proposilion som vi nu behandlar meddelar nämligen statsrådet allen översyn av lagen har päböfiats, att översynen inriktas bl. a. pä möjlighetenalt i lagtext klarare ange vilka grupper ellerorganisationer som berörs av lagen och däriämle på införandet av eltpersonligt rekvisit som grund för lagens tillämpning. Genomförs sådanaändringar i lagen, innebär del etl tillmötesgående gentemot dem, bl. a.företrädare för , som hän kritiserat lagen för dess brist på klarhetoch avsaknad jusl av etl personligt rekvisit. Då översynen även skall innebäraprövning av huruvida bestämmelserna rörande internationella terrorister bör gesi en särskild lag eller inarbetas i utlänningslagen, finner jag för min delingen anledning all motsätta mig en förlängning av lagen lill , däjag förväntar all översynen är genomförd och nyll förslag om åtgärder lillförebyggande av våldsdåd med inlernalionell bakgrund, som beteckningen lyder,föreligger. Delär som jag ser saken angeläget - jag vill understryka det - att vi harmöjligheter att hindra personer som tillhör eller verkar för terroristgruppereller -organisationer att använda som skådeplats för våldsaktioner medpoliliska syften. Vi behöver inle minst av psykologiska skäl en lagstiftningsom inskärper alt vi är beredda att efter förmåga motverka att värt land bliren tillflyktsort och elt aktionsområde för internationella terrorister. För dagen har jag inlenågol annat yrkande än utskottets. Fortsattgiltighet av dens. HerrPETTERSSON i (vpk) kort genmäle; Till herrWeslberg i vill jag bara säga föfiande. Förstoch främst beriktigade min uppgift om att landsmöiei fiol uttalade sig för all icke skulle vara med om nägonförlängning av lerrorisllagen. Sedan ifrågasatte all minbedömning var riktig när jag sade all har för vana alt sitta på tvåstolar. Jag vill erinra om en ledare för folkpariiel som heter sade: All vara liberal är all vara kluven. Jag lycker all ärell konkret och levande exempel pä della här . Vihör från häll all man lalar om den s. k.närdemokralin. Man skall lyssna på människor och man skall lyssna på rörelsen.Sä sammankallar man elt landsmöie och dess majorilel uttalar sig för att manvid en fortsatt behandling av terroristlagen skall gå emot denna. Är det lypnärdemokrali som demonstrerar från folkpartiels sida? HerrWESTBERG i (fp) kort genmäle; Jag är inle säker pä all i läser historienrält när han påstår, alt skulle ha sagl; All vara liberal är attvara kluven. Det är nog nödvändigt all studera det litet närmare. talar om all lyssna på rörelsen är jag den förste attunderstryka angelägenheten av all göra del. Det är det vi har gjort, vi harlyssnat på rörelsen. Vid lidigare ställningstagande har jag haft en merförstående inställning lill lerrorisllagen, del måsle jag bekänna. Nr 78 Jag har aldrig varit nöjd med den, men jag har sett del angelägel alt T'sdaBPn den ' P"ägot sätt vidtar åtgärder för all skydda oss emot lerrorislverksamhet 13 mai 1975 '*' ' ' " gäller. Men sedan landsmötel sagl sin mening och sedan vifåll lyssna pä rörelsen är del alldeles självklart alt vi finner Fortsatt giltighet av det angeläget all framföra nödvändigheten av en omprövning av ler-den s. k.terroristla- rorisllagen. gen Jag har noterat att statsrådet gåll kritiken lill mötes och är beredd att genomföraåigärder som åtminstone tar bort de största bristerna i denna lagstiftning. Dåtycker jag, att man skall vänla tills man får se resultatet av den omprövningeninnan man lar ställning på nyll. Jag kan inle finna något fel i den hållningen. FruKRISTENSSON (m); Som i sade har justitieutskottet vid sinbehandling av proposiiionen om förlängning av terrorisllagens giltighet intefunnit anledning till några utförliga kommentarer. Utskottsmajoriteten hargodtagit förlängningen, och vi har noterat all del inomarbetsmarknadsdepartementet pågår en översyn av lerrorisllagen. Elt betänkandeär f ö. avlämnat hell . Därför har vi menat all det saknas anledning ioch för sig alt i dagens läge göra kommentarer lill utredningsförslaget. Vi färväl ta upp en diskussion när utredningsförslaget leder lill en proposilionnågon gång på höstkanten. Innanjag utvecklar några ytterligare synpunkter skulle jag emellertid vifia göra etlberikligande av den historieskrivning som i gav. Hanförsökte göra gällande att när vi fattade beslul om terroristlagen för elt parår sedan instämde bara i att lagen skulle antas. Men var del inle så,i , att socialdemokrater, centerpartister ochmoderater så gott som enhälligl slöt upp bakom propositionen? Inom vpk var manense om ell avslag och inom folkpariiel var meningarna delade. Men, som sagl,del var visst inle bara som stod upp bakom propositionen, för hurskulle den då egentligen kunnat vinna kammarens bifall? Eftersom utredningsförslaget ifrån nuföreligger, kan del inte hjälpas att man blir intresserad all ta del av deförändringar som departementet länker sig. Därvidlag kan man konstatera att deförändringar som presenteras i promemorian innebär en väsentlig försvagning avmöjligheterna att bekämpa terrorism. Detär huvudsakligen två punkter som jag finner tvivelaktiga. Den ena är att manylleriigare skall begränsa möjligheterna för utvisning av terrorister. Denandra är alt man säger all övervägande skäl talar för att de särskildaivängsmedelsbestämmelserna kan avvaras. Det innebär i klartext all vi i och meddelta kommer all få räkna med att ha kvar terroristerna i vårt land och allpolisen dessutom fär minskade möjligheter att spana efter dem. ge kammaren elt besked i den här frågan eftersom 20 utredningen har kommii till stånd inom ert departement?Menar ni alltså att tiden nu är inne föratt försvaga terroristlagens bestämmelser? Är del vad regeringen kommer attföreslå? Jag kan naturligtvis inle begära all få exakta svar på hurlagförslaget kommer all se ut - det är inte heller del jag menar - men minfråga avser närmast inriktningen av förslaget. Kommer det att bli enförsvagning av våra möjligheler alt bekämpa terrorism eller kommer det allinnebära ökade möjligheler lill bekämpning? Jagskulle med statsrådet 1973 vifia säga all vi får aktaoss för alt underskatta allvaret i situationen. Å andra sidan skall mansjälvklart inte dramatisera den i onödan. Men jag skulle vifia påslå altregeringen har en tendens all föra någol slags konjunk-turbetonadlerrorpolilik, eller vad jag skall kalla det. Efter Bulllofta blev delplötsligt väldigt bråttom. Då skulle vi ha en terrorislkommission och del varstor dramatik. Vi fick då lerrorisllagen. En räll lång lid gick därefter då detinte hände så mycket, men sedan böriade kritiken att komma upp igen frånvänsterpartiet kommunisterna, där den alllid har funnits, men också inomsocialdemokratin själv. Dä ansågs det att en utredning skulle tillsättas. Nuefter det västtyska ambassaddramat tycker jag alt man märker andra tongångar:visst skall vi ta i med krafttag mol terroristerna. Men,herr lalman, somjag ser del ärdet angelägel för ett lands regering att föra enbeslutsam och konsekvent, kanske inle så dramatisk, men genomtänkt och konsekventlerrorislbekämpningspolitik, som alltså inte skall svänga med konjunkturernautan ligga fast. Jag menar att vårt land måsle klargöra all vi med alla medel -ulan att ge avkall på rättssäkerheten - vill söka förebygga och bekämpaterrordåd. Delhar sagts många vackra ord lidigare om viklen av elt öppet samhälle, och jagdelar den synen. Vi är vana vid all leva i ett öppet samhälle, och det vill vislå vakt om. Men ett öppet samhälle får inte vara försvarslöst. Jag vill påståalt det myckel väl går alt förena angelägenheten av att bibehålla elt öppetsamhälle och att skapa skyddsmekanismer, så att vi åtminstone kan säga oss allvi har gjort allt vad som är möjligt inom rättssäkerhetens gränser för attskydda oss mol terrordåd. Man kan självfallet inle hell skydda sig, det visarverkligen erfarenheten. Men man kan åtminstone försöka att göra vad som står iens makt för all förebygga. Jaglycker kanske inle att slalsrådel Lefions handhavande av frågan om eventuellutvisning av de personer som står upptagna i terrorisllistan, de presumtivaterroristerna, är särskilt förebyggande. Man beslutar att de skall utvisas, menatt utvisningen inte skall verkställas. I realiteten betyder della allutvisning inle i nägol fall ägt rum. Ändå finns del bland dessa japanskaterrorister och andra grupper personer om vilka jag lycker att regeringen medganska gott samvete kunde säga att de inte är önskvärda i vårt land ulan skallutvisas, SlalsrådelLidbom sade 1973 all utgångspunkten för lerrorisllagen äratt en utlänning inte har en oavvislig rätt att vara Fortsattgiltighet av den s. k. terroristlagen Fortsatt giltighet av dens. i vän land, och denutgångspunkten gäller naturligtvis fortfarande. Jag skulle därför vilja frågastatsrådet ifall ni nu är beredd att ompröva besluten all inteverkställa utvisningarna av de här terroristerna. Det tycker jag skulle vara enintressant fråga all fä besvarad. Jagkan inte, herr lalman, underlåta erinra om alt ocksä har ägnatintresse åt de här frågorna och menat all de nordiska länderna borde samarbetai sina försök att bekämpa terrorismen. antogs ellmedlemsförslag, som gick ut pä all de nordiska länderna borde tillsätta enkommitté med parlamentariker för au komma fram lill konkreta åtgärder för attsöka skydda del nordiska området. En sådan kommitté tillsattes i november1974, men märkvärdigt nog ägde det första sammanträdet, som var påfiänslemannanivå, rum försl fyra eller efter ambassaddramat, nämligenden . Det ärell egendomligt sammanträffande. Om den svenskaregeringen verkligen varit inställd pä att vidta alla de effektiva åigärder denkunde borde den inle ha låtit så förflyta, utan den borde varit meraktiv. Migförefaller del, herr lalman, som om elt antal terroristorganisalioner har enspeciell fäbless för vårt land. Jag är medveten om att andra länder minsannockså är drabbade, men på något sätt är ell attraktivt land förterrorister. Del är svårt all spekulera i anledningarna lill detta, och del jagpåstår är inle den enda sanningen, självklart inte. Men jag hävdar all del inteär lämpligt all en regering så öppet som den svenska deklarerar enreservationslös anslutning till den mjuka linjen. Självklart skall polisen isitt arbeie rädda människoliv. Del är den absolut överordnade målsättningen.Men att regeringen inför omvärlden anger alt den i alla lägen kommeratt föfiaen mjuk linje lycker jag är fel. Dessutom har det inte blivit så i realiteten. Delvar egentligen inte någon mjuk linje som föfides i det västtyskaambassaddramat, lät vara att det var den tyska regeringen som företrädde denhårdföra linjen. Man gav inget förhandlingsulrymme, sä del var knappasl nägonmjuk linje som tillämpades där. Del har sagts mig att terroristerna pä denvästtyska ambassaden såg ganska förvånade ut när de flck klart för sig alt denmjuka linjen inte skulle tillämpas. Det hade de tydligen räknat med. Omvi får uppleva fler terrordåd, vilkel man må be au vi slipper, kommer del nog ipraktiken all visa sig att olika metoder fär tillämpas, anpassade till denaktuella situationen. Det är väldigt svårt att föreställa sig dessasitualioner, men det är i vafie fall fel att direkt inbjuda lill terrordådgenom att säga att regeringen i alla lägen komnier alt tillämpa en mjuk linje. Jagpåslår också, herr lalman, alt vi kunde siärka den inre gränskontrollenavsevärt. Detta kanske inle har någon avgörande belydelse när del gällerterrorister, men del är i varie fall elt åliggande vi har i anslutning lill dennordiska passkontrollöverenskommelsen. Mankan vidare fråga sig om säkerhetsåtgärderna vid ambassaderna är tillräckliga,men jag skall inte slå här och vara efterklok. hade bedömts varatillräckliga av den västtyska ambassaden och av andra ambassader. De blir ju tillfrågadeoch en överenskommelse träffas. Frågan är om man inte ändå inför det ökadehotet mol diplomaterna måsle räkna med en förstärkt ambassadbevakning, men delär en öppen fråga. Jaghade tänkt slälla en fråga lill statsrådet . men del kanske jag inteskall göra eftersom det är statsrådet som är huvudman för.säkerhetspolisen. Att den här vikliga frågan är uppdelad pä tvä departementär också en synpunkt att beakta. Det kan vara en olägenhet. Lål mig i ställetför alt formulera en fråga konstatera all nu tycks gä iförfattning om att avsevärt förstärka säkerhetspolisen och även överväga allinrätta en särskild avdelning inom denna för terroristbekämpning, möjligen medspeciell träning av den polis som skall ägna sig åt della.