prot · FZ0914 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:14 Förhandlingarnaleddes av fru tredje vice talmannen. §1 Justerades protokollet för den 23 innevarande månad. Omförutsättningarna för vapenexport till § 2 Omförutsättningarna för vapenexport till Herr handelsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:47, ochanlorde: har frågat mig om Jag anser det förenligt med gällandeprinciper för svensk vapenexport alt svensktillverkade vapen säljs till . Krigsmaterielfår inte exporteras utan tillstånd. Tillstånd beviljas enligt de riktlinjer somfastställdes av 1971. Regeringen har konsekvent avstått från atluttala sig i generella termer om svensk export av krigsmateriel till andraenskilda länder än de nordiska och de neutrala staterna i , Frågoromtillstånd prövas från fall till fall när konkreta ärenden aktualiseras av desvenska exportföretagen. HenGRANSTEDT (c): Jag ber alt fålacka statsrådet för svarei. Bakgrundentill frågan är atl del har förekommit pressuppgifter om all svensk vapenexportlill har diskuterats. När jag ställde frågan väntade Jag mig nog atlsvaret skulle bli en klar dementi från statsrådets sida, att någon sådanvapenexport inle var aktuell. Någon dementi har inte kommit, och statsrådethänvisar till att regeringen inte ullalar sig i generella termer i en sådan härfråga. Man kan naturligtvis diskutera vad som är "generella termer".Min fråga gällde eii konkret land på grund av konkreta uppgifter om atlvapenaffärer skulle ha diskulerals. Jagkan bara beklaga alt statsrådets svar har fått den form det har fått. Jagtycker att det hade varit rimligt att vi fått en redovisning här i riksdagenhur regeringen ser på en sådan här fråga. Tyvärr får man väl konstatera att ettsvar av den här arteii bara är ägnat att fördjupa de misstankar som finns påsina håll att en svensk vapenexport lill skulle vara tänkbar. Med hänsynframföf allt till de inrikespolitiska förhållandena i men också med hänsyntill den utrikespolitik som bedriver i iraklen av vorenalurligivis en vapenexport högst alarmerande. Överläggningenvar härmed slutad. Om förutsättningarna för vapenexport till §3 Om förutsättningarna för vapenexport till Herr handelsministern erhöll ordet för allbesvara (vpk) den 23 okiober anmälda fråga, 1975/76:55, tillherr utrikesministern, och anförde: har frågat utrikesministern om han anser att kan varaen stal till vilken export av svensk krigsmateriel nu kan komma i fråga och huri della sammanhang spridning av försvars-lekniskl kunnande bör belraktas. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Ivad gäller första delen av fråga vill jag erinra om attkrigsmateriel inte får exporteras utan tillstånd. Tillstånd beviljas enligt deriktlinjer som fastställdes av I97I. Regeringen har konsekventavstått från att uttala sig i generella termer om svensk vapenexport tillandra länder än de nordiska och de neutrala staterna i . Frågor omtillstånd prövas från fall till fall när konkreta ärenden aktualiseras av desvenska exportföretagen. Ivad gäller den andra delen av frågan har jag tolkat den så, att svenska skyddsanläggningar avsedda för civilbefolkningen i krig. Jag seringa hinder för alt sådana får visas utländska besökare. HenMÅBRINK (vpk): Jag tackar handelsministern för svaret. Jag kan i likhet med herrGranstedt uttala min förvåning över alt handelsministern inte kan ge en klardementi, atl någon vapenexport till inte bör ifrå-gakomma. Jagförstår den upprördhet de iranier som vistas i har visat och den oro dekänt för besöket som gjordes av förre chefen för , . Det är en organisation som systematisktförtrycker och torterar det iranska folket. , den svenskasektionen, har myckel utförligt redogjort för förhållandena i , för hurshahen och hans tortyrexperier går till väga mot oppositionen. också pekat på utrikespolitik och vilken sorts verksamhet manbedriver exempelvis i där man har reguljära trupper för alt slå ner enbefrielserörelse som försöker avskaffa ett feodalt system i det området. Menshahen har också uttalat ett öppet hot om atl han tänker invadera Sydyemen mediranska trupper för all försöka få borl den progressiva regim som finns där. Jaglycker det är litet märkligt att inie handelsministern här kan dementera deförekommande spekulationerna om att det är länkbart med vapenexport lill Iran.Jag tycker all handelsministern skall ge ett klart besked, ty den socialdemokratiskapartikongressen och det har uttalat sittstöd för de progressiva befrielserörelser som bl. a. finns vid Persiska viken.De har också uttalat sitt stöd för deförtryckta i . Jag tycker att handelsministern kan Nr 14 ge ett klartbesked, i annat fall kommer denna oro atl finnas kvar. Överläggningen var härmedslutad. Om förutsättningarna för vapenexport till §4 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:9-17 tillcivilutskottel /76:18-20 lill jordbruksutskottet /76:21-27 tilllagutskottet /76:28 till skatteutskottet /76:29 till lagutskottet1975/76:30 till socialutskouet §5 Föredrogs och bifölls inierpellationsframställningarna 1975/76:43 och 44. §6 Anmäldes och bordlades 1975/76:12 med förslag lill lag om ändring iförmånsriittslagen (1970:979) m. m. 1975/76:18 om ändring iulliinningslagen (1954:193), mm. 1975/76:19 om ändring i lagen (1970:741) om statliglönegaranti vid konkurs m. m. 1975/76:28 med förslag lill lagomuppgiftsskyldighei rörande mottagande av olja 1975/76:42 med förslagtill lag om ändring i , m. m. §7 Anmäldes och bordlades Förslag 1975/76:5 Fullmäktiges i förslag omvissa iindringar i riksbankslagen §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:7 med anledning avmotioner angående vissa rundradiofrågor 1975/76:8 med anledning avmolion om renovering av Vasabiblar 1975/76:9 med anledning avmoiioner om ålgärder mot utförsel av iildre kulturföremål1975/76:10 med anledning av motion om boksamlingarna m. m. i de konmiunalabiblioteken i , , och Viixjö 1975/76:6 med anledning av motion om renhållningenav trottoarer och gångbanor 1975/76:9 med anledning av motion om ökadkursverksamhet för jordbrukare 1975/76:10 med anledning av molion om plan förvissa miljö- och landskapsvårdande insalser §9 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivils lill kammarkansliet 1975/76:45av (vpk) till herr industriministern om åtgärder för altsäkerställa driften vid Surle, och glasbruk: Delmultinationella PLM har med mycket kort varsel och efter ett knapphändigt ochytterst skenbart rådslag med representanter för de anställda beslutat lägganed Surle glasbruk i Ale kommun. Beslutel kom som en chock för de 650 anställdaoch för kommunens övriga invånare. Efiersom glasbruket är den i särklassdominerande indusirin i samhället drabbas inte bara de anställda. Helasamhället kommer att bli lidande på denna hastigt beslutade nedläggning. Varkende anställda eller de kommunala myndigheterna fick veta något i förväg. Ettmeddelande i ställde kommunen och de anställda inför fullbordatfaktum. Beslutetskapar stora problem, i första hand för de lönarbetare som mister sina Jobb. Omnedläggningen verkställs kommer inalles 650 människor atl sparkas. av deberörda är . Många är kvinnor. En slor del är invandrare. Dessaarbetskategorier kommer att få ytterst svårt atl finna andra arbeten inomrimligt avstånd. En stor del måste ge sig i väg från samhället och lämna sinahem. Detär inte så länge sedan PLM förelog värvningskampanjer för au få arbetare tillSurle glasbruk, bl. a. i . Företagel utnyttjade den stora arbetslöshetendär. Många danska arbetare sålde sina hus och satsade på en framtid hos PLM.Ale kommun pressades till stora insatser för att skaffa bostäder ål detnytillskott av arbetare som PLM lyckades locka lill sig. När dessa arbetare nutvingas lämna står kommunen med sina tomma lägenheter. De ledande ikommunen understryker också de uppkomna svårigheierna med planeringen inomsamhället. Omdriften inle kan fortsätta och alla arbetare ställs utan inkomster blir detockså ett kraftigt inkomstbortfall för kommunen. Skattehöjningar blir då entvingande åtgärd för atl klara kommunens finanser. Det kommer atl drabbaövriga invånare. Den kommunala servicen kan inte bibehållas utan kommer attförsämras. Del är följderna av det multinationella PLM:s härjningar i elllitet svenskl samhälle. Därför är del från samhällsekonomisk synpunktlivsviktigt att driften vid Surle glasbruk garanteras. Detta kan enligt minmening endast ske genom ell sam- PLM:sbeslut är inte bara företagsekonomiskt grundat. Det är också ett politisktschackdrag för att försvara PLM:s profilintressen inom den övrigaförpackningsindustrin. Den försämrade avsättningen av engångsglas har PLM tillstörsta delen skyllt på beskatlningen av produkten. Men skatten infördes 1973.PLM borde - om ledningen haft någoriunda planering-insett alt minskadeintäkter var all vänta Just från den produkten inte bara med hänsyn lill dennya skatten ulan också på grund av den ökade produktion som koncernens treföretag i , och tillsammans stått för. Del hade varitnaturligt att styra in produklionen på andra och mer nyttiga produkter änengångsglas. Men här har del kapitalistiska profitintressel fåll vara heltdominerande och avgörande. På kan det innebära svårigheter ocksåför de två andra glasbruken i och . Anser PLM alt det är meralönande att producera andra förpackningsartiklar - exempelvis ölburkar ochplastförpackningar - och alt denna produktion ger en högre profil, så avgör delföretagets handlande. Det kan innebära att dessa glasbruk inom en inte alltföravlägsen framtid också läggs ned. Man kan heller inte bortse från atl PLM harstora intressen inom glasindusirin i utlandet. Det är därför inte uteslutet attPLM kallt kalkylerar med att förfiytta all glastillverkning utomlands. Detta ärkanske från privalkapitalistisk synpunkt vida lönsammare än alt bedrivatillverkningen här i landet. PLM:s agerande är sålunda ett typexempel på huransvarslöst kapitalistiska företag opererar. Vadsom behövs för att säkerställa sysselsättningen vid glasbruk och på siktvid de andra bruken i och är att de tre glasbruken övertas avsamhället och att de anställda ges ett avgörande infiytande på den fortsattaproduklionen. Medanledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till herrindustriministern: Harindustriministern för avsikt alt vidtaga sädana åtgärder atl drif ten vid glasbruk kan säkerställas? Hurser industriministern på förutsättningarna för samhället atl med medel ur AP-fonden överta , och glasbruk, och att ge de anställda ett verkligt inflytande på produktionen? § 10 Kammaren åtskildeskl.