prot · FY0956 · 1975-12-31 00:00:00 — Tillfru vill jag säga alt jag naturligtvis vet alt rikspolisstyrelseni mänga är haft tankar pä en omorganisation - det är sant. Men vad jag nurelaterade var uppfattning , nämligen att denlämpligaste tidpunkten att genomföra en omorganisation är den 1 november 1976.Det är aktuella uppfattning. Den sammanfaller med förslageti min moiion och med utskollsmajoritelens ställningstagande. i vill jag påminna om vad jag citerade i mitt anförande.Länspolischefen i uttalade i en promemoria - den citerade jag ocksä när vi debatterade den härfrågan - att han tyckte att det var märkligt allrikspolisstyrelsens olika framställningar i saken inte hade föregåtts avöverläggningar med vare sig eller polisstyrelsen i polisdistrikt.Jag tyckte också att det var märkligt. Jag har delat den uppfattning herrBengtsson framfört när vi tidigare debatterade den här frågan, men har densaken rättats till: personalorganisationerna är representerade och föfierarbelel nära. Pä grund av min bosättning i den kommun del gäller är jag intealldeles främmande för ärendet. Jag tror att försöker göra dethär lill en krångligare och märkvärdigare historia än del är . HenNYGREN (s): i återkommer lill den fråga han flck svar påredan av statsrådet. Han har både lill mig och lill upprepatsitt påstående all personalen inte skulle vara informerad. Jag vill då baraerinra om all departementschefen anmälde den här frågan. Mangav i uppdrag att tillsätta den arbetsgrupp med bredförankring som skulle jobba med detta och genom vilken de anställda skulle fämöjlighel att komma in i bilden. Statsrådetgav också besked om att de anställdas organisationer harinformerats. Jag trodde all det var tillräckligt för , och därförfann jag förra gängen ingen anledning att upprepa statsrådets besked. När detnu har sagts två gånger kanske det är tillräckligt för att skallförstå del här. HenBENGTSSON i (c): Vilka undanflykter, ! hade jag kontaktmed personalen. Den har icke informerats om detta. Jag förstår inte hur ni kanuttrycka er på detta sätt när vad jag nu säger är fullständigt riktigt. Överläggningenvar härmed slutad. HenANDRE VICE TALMANNEN yttrade; Utskottels hemställan företas till avgörande mediakttagande av sådan uppdelning som svarar mol reservationerna nr 1 och 2. Fråga om överförande av ansvaret förpolisverksamheten på flygplatserna och Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskolteis hemställan i betänkandet nr9 punkten 1 mom. 1 såvitt avser frågan om överförande av ansvaret förpolisverksamheten pä flygplatserna och rösiar ja, den detej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBengtsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Fråga om tidpunkten för överförande av ansvaret förpolisverksamheten på flygplats Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruKristensson begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punkten 1 mom. 1såvitt avser frågan om tidpunkten för överförande av ansvaret förpolisverksamheten pä röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av och . 14 protokoll 1975. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruKristensson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr9 punkten 1 mom, 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruKristensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Röstänga begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punkten 2 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i Röstänga begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i belänkandet nr9 punklen 5 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 5 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 6 av fruKristensson och saml 3:o) reservationen nr 7 av iVästerås, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Dä begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan herrPettersson i begärt votering beträffande kontrapropositionenupplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Den som vill att kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående justitieutskottetshemställan i betänkandet nr 9 punkten 7 mom, 1 antar reservationen nr 6 av fruKristensson och rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservaiionen nr 7 av herrPettersson i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: I enlighet härmed blev föfiandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr9 punkten 7 mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 av fruKristensson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskollets hemställan i betänkandet nr9 punkten 7 mom. 7 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av och . Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 56 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Punkterna 8 och 9 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs justitieutskottets belänkande nr 10 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt avser anslag tilljustitiedepartementet m. m. jämte motioner. HenANDRE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta belänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen fär yrkanden framställas belräffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten2 (: Förvaltningskostnader) Regeringen hade ipropositionen 1975:1 bilaga 4 () under punkten A 10 (s. 20)föreslagit att lill : Förvaltningskostnaderför /76 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:52 av (), 1975:136 av m.fl. (fp), såvitt nu var i fråga (yrkande B 2), 1975:141 av m. fl, (fp), 1975:199av (), vari hemställts att-riksdagen hos regeringen begärdedels att brottsförebyggande rådet i samverkan med handelns organisationer flcki uppgift att gemensamt utforma förslag lill effektivare förebyggande åtgärdermot butikssnatteri, dels att fängelsestraff för butikssnatteri avskaffades, 1975:445av m. fl, (c), vari hemställts att vid behandlingen avregeringens proposilion 1975:1, bilaga 4, punkt A 10, beslutade alt tillBrottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader för /76 anvisaett förslagsanslag av ,. Nr 56 1975:448 av hen Svanslröm (c), Fredaeen den 1975:724av (), såvitt nu var i fråga (yrkande A 1), 11 aoril 1975 1975:1100av m. fl. (m), vari, såvitt nu var i fråga, hem- ----------- '-- ställts att skulle dels hos regeringen begära alt den av brolts- Brottsförebyggande förebyggande rådet planerade utredningen om översyn av slrafflagslift- radet ningen tillsattes med bl. a. de uppdrag somangivits i motionen (yrkande 1), dels begäraatt regeringen skulle sammanställa och redovisa de av 1956 årsklientelundersökning rörande ungdomsbrottslingar avgivna rapporterna"Unga lagöverträdare 1-V" (yrkande 12), dels ock begära allregeringen till prövning upptog de förslag som i molionen framlagts angåendevissa påföljder (yrkande 14) saml 1975:1108av m. fl. (vpk), vari .såvitt nu var i fråga, hemställts altriksdagen beslutade att under A 10 ;Förvaltningskostnader anvisa ett med . uppräknat belopp ' (yrkande 3). 1. att skulle belräffande medelsberäkningenmed bifall lill regeringens förslag och med avslag på motionen 1975:445 ochmolionen 1975:1108 i denna del (yrkande 3) lill : Förvaltningskostnaderför /76 anvisa ell förslagsanslag av , 2. att beträffande tekniska hjälpmedel ibrottsförebyggande syfte skulle avslå motionen 1975:141, 3. au beträffande inbrott i fritidshusskulle avslå motionen 1975:448, 4. att beträffande butikssnatterier skulleavslå motionen 1975:199, 5. alt belräffande översyn avstrafflagstiftningen skulle avslå motionerna 1975:52, 1975:136 i denna del(yrkande B 2) och 1975:1100 i denna del (yrkande 1), 6. alt beträffande 1956 årsklienlelundersökning skulle avslå molionen 1975:1100 i denna del (yrkande 12), 7. att beträffande tidsobestämda påföfiderskulle avslå molionen 1975:724 i denna del (yrkande A I), 8. att beträffande nya brotlspäföfiderskulle avslå motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 14). 1.av herrar i , i och samt (samtliga c) som ansett all utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen i anledning av regeringens förslag och molionen 1975:1108 (yrkande 3)samt med bifall till motionen 1975:445 lill Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /76 anvisade ett förslagsanslag av , 2. av iVästerås (vpk) som ansett att utskottet under Nr 56 att medanledning av regeringens förslag och motionen H anril 1975 1975:445 samt med bifalltill motionen 1975:1108 i denna del (yrkande------- - 3)till : Förvaltningskostnader för budgetåret Brottsförebyggande 1975/76anvisade ett förslagsanslag av ,, rådet 3. av () och () sombeträffande nya brottspåföljder ansett att utskottet under 8 bort hemställa attriksdagen beträffande nya brottspåföljder med bifall till motionen 1975:1100 idenna del (yrkande 14) gav regeringen till känna vad reservanterna härulinnananfört. Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrandebeträffande översyn av strafflagstiftningen av () och herrSchött (m). Punkten3 (: Utvecklingskostnader) Regeringenhade under punkten A II (s, 21) föreslagit att tillBrottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader för budgetaret 1975/76 anvisaett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1975:1108 av m, fl, (vpk), vari, såviii nu var i fråga, hemställtsall under A 11 : Utvecklingskostnader anvisades ett med4 , uppräknat belopp (yrkande 4). attriksdagen beträffande medelsberäkningen med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motionen 1975:1108 i denna del (yrkande 4) tillBrottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader för /76 anvisadeett reservationsanslag av . 4. avherr i (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa all beträffande medelsberäkningen medanledning av regeringens förslag och med bifall till motionen 1975:1108 idenna del (yrkande 4) till : Utvecklingskostnader /76 anvisade ett reservationsanslag av . Hen POLSTAM (c): I justitieutskottets betänkande nr 10 behandlas bl. a. anslagen tillbrottsförebyggande rådets verksamhet under nästa budgetär. Vad det här rådetsysslar med är naturiiglvis välbekant för kammarens ledamöter, som sä sent somförra våren beslöt att rådet skulle vara en statlig myndighet underjustiliedepartementel. Praktiskt laget varie är Nr 56 debatterar förebyggande ätgärder i kampen motbrottsligheten. Fredaeen den Dellahar skett parallellt med debatten om akuta åigärder mot redan 11 aoril 1975 begångenbrottslighet. Man inser numera hur nödvändigt del är att också satsa påförebyggande åtgärder för att därigenom hindra att brott begås. Brottsförebyggande vilket givetvis inle får inkräkta pä medborgarnas rättmätiga krav pä alt rådet få begångna brott utredda och uppklarade. Det måstehell säkert vara sä både nu och i framliden. Polisenhar i mån av sina resurser arbetat med brottsförebyggande åigärder,bl. a. genom medverkan i skolundervisningen, genom kontaktträffar päungdomsgårdar och i föreningslivet, men även pä andra sätt. Detta arbete har påsenaste tiden glädjande nog kunnat ökas betydligt. Andra samhällsfunktionerhar ocksä medverkat i detta brottsförebyggande arbeie liksom åtskilligaideella organisalioner. Allt detta visar all man länge har insett behovet avalt salsa på förebyggande åtgärder för all minska brottsligheten. Man länkerkanske ibland pä kortsiktiga åtgärder i brottsförebyggande syfte, och sådanaär helt nödvändiga, men inle tillräckliga. Del måste till mera långsikligaåigärder, åtgärder som ligger utanför vad som brukar kallas kriminalpolitik. Visade här i - och det gäller fortfarande -att det är fråga om åtgärder inom skolans område och inom ungdomsvården,åigärder för all skapa bältre bostads- och arbeismifiöer, bältre .social ochkulturell service, och över huvud tagel sådana åtgärder som är ägnade all skapagynnsammare betingelser för grupper som är särskilt utsatta för risk att glidain i kriminalitet och annan asocialitet. Visade också all del gällde att la initiativ i förebyggande syfte, initiativ somspänner över ell myckel brett fäll. Och man insåg alt det först på längre siklskulle kunna resultera i en varaktig minskning av brottsligheten. Del är kanske inle såenkelt att rå på den organiserade brottsligheten genom sådana här åtgärder, menman får inte heller i detta avseende ge tappt. Resultaten kan emellertid kanskebli mera positiva i det här arbetet när det gäller brottsligheten i övrigt ochnär del gäller att hindra brottsdebulen, inte minst bland de unga. Detta är mycketväsentligt. För all samordna samhällets alla insalser mol brottsligheten flckvi del brottsförebyggande rådet. För alt nä den målsättning som sattes upp, hardet här rådet fält en mycket bred sammansättning av företrädare för samhälletshögsta beslutande organ, centrala myndigheter, rättsväsendel, näringslivet,folkrörelserna och kriminalvelenskaplig forskning. Från del här breda fältethar 16 personer utsetts av regeringen att utgöra styrelse för rådet. Varie riksdagsparti ärrepresenterat i rådels styrelse, som ocksä in nesluter statssekreterarna i justitie-, social- och utbildningsdepartemen ten, företrädare för arbetsmarknadsorganisationerna, , försäkringsbolagen och kriminologisk forskning. Rådets organisation och arbetsuppgifter är fastlagda, vilket ocksä fram- 216 går av en informationsskrift som kommiiul från rådet. a. altstyrelsen skall bestämma rådets inriktning i stora och principiella frågor. Ettverkställande utskott och rådels kansli har del löpande ansvaret förverksamheten. Rådetbiträds av en expertgrupp och i vetenskapliga frågor av en vetenskaplig grupp. Rådelskansli, som föreslås av en kanslichef, består av en utredningsenhet och enutvecklingsenhet. Etlvarierande antal arbetsgrupper svarar för en slor del av rådels utredandearbete. Ledamöter i arbetsgrupperna är företrädare för myndigheter ochorganisalioner som berörs av rådets verksamhet. hör även en mycket slor krets av kontaktmän som utökaskontinuerligt. Utvecklingsenhetenskäll samordna och la initiativ lill forskning inom rådels verksamhetsområde.Den skall också utvärdera resultatet av sådan forskning. En uppgift blir altomsätta forskningsresultat i förslag lill åtgärder och handlingsprogram.Enheten skall sedan undersöka verkan av sådana åtgärder och program. delar ut anslag lill utomstående forskare en gång . Enviklig uppgift för enheten är alt informera om forskningsresultat avkriminalpolitisk betydelse. Projektetfrivårdsförslärkning har ni kanske hört talas om. Del drivs vid rådet flerautvecklingsprojekt. Del tills vidare mest omfattande är projektetfrivårdsförslärkning. Man kallar del för Sundsvallsförsökel, eftersom manförlade det dit. Det beslutade om är 1970. Det innebär att man harförstärkt resurserna väsentligt inom ett frivårdsdistrikl, och all man föfierupp denna satsning genom en vetenskaplig undersökning. Effekterna av del här försöket,framför allt för klienterna, slår i blickpunkten för den vetenskapligauppföfiningen. har från projektet ulgétts 16 olika delrapporter, ochman räknar med all slutrapporten om försöksverksamheten skall kunna publicerasi slutet av är 1978. En sammanfattande delrapport ligger just nu klar. Arbetsgruppernanämnde jag om. Del löpande arbetet inom rådet utförs i kansliet i de olikaarbetsgrupperna. Arbetsgruppernahar betydande möjligheter all arbeia självständigt inom ramen för de direktivsom styrelsen har fastställt. De behandlar olika frågor av särskild belydelseinom rådets verksamhetsområde. De rapporter som arbetsgrupperna framläggerbehandlas i rådets kansli. Därefter beslutar styrelsen eller verkställandeutskottet efter förslag från kanslichefen vilka ätgärder rådet skall vidta ianledning av rapporterna. Tjänstemännenvid utredningsenheten är sekreterare i några av arbetsgrupperna. I flera avgrupperna har sekreteraren hämtats frän andra myndigheter som arbelar inområdets verksamhetsområde. Detfinns sammanlagt nio arbetsgrupper. En av dessa är brottskydds-gruppen som inteenbart behandlar s. k, traditionell brottslighet ulan ocksä inriktar sig pä demoderna brotten, dvs. brott som behandlas i spe- ciallagstiftning, t. ex.valuta- och skattebrott. Vi har vidare en grupp som arbelar med brotlsulveckling,en informalionsgrupp, en nakolika-grupp, en grupp som sysslar med samarbetetmellan socialvård, skola och polis, en grupp för barn- och ungdomsfrågor, engrupp för anpass-ningsslöd ät straffade, en grupp som sysslar medundervisningen i lag och rätt i skolorna och till slut en grupp som arbetar medkriminalpolitik. Allade här uppgifterna inom rådet som jag nu har nämnt finns angivna i deninformationsskrift som rådet utarbetat och som föreligger i tryck. De avkammarens ledamöier som är intresserade och även andra kan rekvirera den härinformationsskriften. Nuär det viktigt att del arbete som har satts i gång i rådet kan fortsätta ochefter hand ge resultat. För att del skall kunna ske tycker vi attkansliorganisationen måste förslärkas något. Jag har motiverat detta i molionen445 till årets riksdag. Ulskoitsmajorilelen har emellertid inle tillstyrkt denhär blygsamma förstärkningen som har begärts. Man åberopar att det vid rådetsinrättande förutsattes att en stor del av sekreterar-och utredningsuppgifternai rådets arbetsgrupper skulle skötas av personal i departement eller kanskeinom kommittéväsendet eller i vissa fall av personal i de statliga verken. Idetta avseende har rådet också föfil de förutsättningar som utskottet anförde.Men del är egentligen inle i det avseendet som förstärkningen i första handbehövs. Det är i stället kansliorganisationen som är otillräcklig. Som det nuär tvingas handläggande personal att syssla med arbetsuppgifter som rätteligenankommer pä biträdespersonal eller expeditionsvakl. Jagär fullt medveten om att den här yrkade blygsamrna förstärkningen av kanslietinle kommer all vinna kammarens gehör. Jag hoppas dock alt yrkandet ändå blirföremål för departementets prövning vid nästa budgetarbete. Frånolika håll har brottsförebyggande rådets arbete mött elt starkt intresse, ochdel har visat sig all mänga vill hjälpa till. Därför är del så myckel viktigarealt arbelet inle stoppas upp av en alltför liten kansliorganisation. Det är nuinte meningen att kansliet skall svälla ul och bli en slor byråkratiskorganisalion. Del är inle det som frågan gäller utan endast en blygsamförstärkning fördel nödvändiga arbetets behöriga gång. Rådet måste ges en äriigchans all fungera så som sagt alt del skall fungera. Slutligen,herr talman, vill jag mycket kort beröra informationsfrågorna. Enkanslipromemoria har utarbetats om rådels informationsverksamhet. Även därfinns elt önskemål om en förstärkning - i första hand med en duktig yrkesman ifråga om information. Det är väsentligt för rådet att bedriva en aktivinformationsverksamhet inte minst i förhållande till massmedia och attpresentera informaiionen på elt sätt som intresserar. Det finns mycket attsäga om denna del av rådets verksamhet, men jag skall inte la upp en stordebatt om del . Vid del förberedande budgetarbetet fanns det inget underlagför etl äskande om en inlbrma-tionsfiänst. Därför kan vi inte heller nu yrka pånågon fiänsl, men det är möjligt att frågan kanlösas provisoriskt till nästa budgetår. Vadsom däremot är myckel väsentligt är alt de här förslagen rörande informationdelas av statsrådet . När nu statsrådet är närvarande i kammaren kundedet vara intressant all få någon kommentar lill della. Om slalsrådel delaruppfattningen belräffande dessa förslag det för att frågorna kan las uppvid nästa budgetbehandling. Meddetta, herr lalman, vill jag bara hell kon yrka bifall till reservationen 1vid justitieutskottets betänkande nr 10. har gett en bred exposé över brottsförebyggande rådetsarbeie som säkert varit värdefull för kammarens ledamöter alt fä ta del av.Det är närmast ulskoilels vice ordförande det ankommer pä all bemöta herrPolstams konkreta förslag om ylleriigare förstärkningar av anslagen lillbrottsförebyggande rådet utöver vad regeringen föreslagit. Men jag vill ändåunderstryka del som utskollet säger om att brottsförebyggande rådet enligt sinadirektiv inte skall vara elt utredande organ ulan mera skall ha till uppgiftatt samordna den brottsförebyggande verksamheten mellan olika myndigheter och altta initiativ till den översyn och de utredningar som på olika områden kan visasig befogade.