prot · FZ0939 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:39 § 1 rösträtt för invandrare Föredrogs konsiiiutionsutskottets belänkande1975/76:25 med anledning av propositionen 1975/76:23 om rösträtt förinvandrare jämte motioner. Iproposilionen 1975/76:23 (kommundepartementei) hade föreslagits all riksdagenskulle dels anta fem i propositionen framlagda lagförslag, nämligen 1, lag om ändring i kommunallagen(1953:753), 2, lag om ändring i kommunallagen(1957:50) för Siockholm, 3, lag om ändring i lagen(1961:436) om församlingsstyrelse, 4, lag om ändring i vallagen(1972:620) samt 5, lag om ändring iutlänningslagen (1954:193), delstill Informalion om rösträtt och valbarhet för invandrare underfjortonde huvudtiteln på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av , delslill Bidrag till studiecirklar i samhällsorienlering för invandrare underfjortonde huvudtiteln på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa etl förslagsanslag av , delsock godkänna de grunder som förordals i propositionen angående bestridande avkostnader för ifrågavarande ändamål under andra huvudtiteln. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Rösträttoch valbarhet i allmänna val i tillkommer f n. uteslutande landetsegna medborgare. Ipropositionen föreslås all i bosatta utlänningar får rösträtt vid valav kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige samt vid prästval. Somsärskild förutsättning för utlännings rösträtt skall enligt förslaget gälla altvederbörande har varit kyrkobokförd i de tre årennärmast före valåret. Detta innebär i praktiken att del Slora fiertalet av deutlänningar som får rösträtt har bott i oavbrutet minst ca tre årnärmast före valet. Medrösträtten skall enligl förslaget också följa valbarhet till kommunalaförtroendeuppdrag. Deföreslagna lagändringarna avses träda i kraft den och de nyabestämmelserna kommer alltså att kunna tillämpas första gången vid 1976 årsval." 9 protokoll 1975/76:37-39 Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamolionerna 1975/76:131av i (fp), vari hemställts alt viss tids bosättning iSverige inte skulle utgöra villkor för invandrares rösträtt vidkyrkofullmäkiigeval, till följd varav framlades förslag till ändrad lydelse avlagen (1961:436) om församlingssiyrelse, och 1975/76:133 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari hemställts allkravel på viss lids kyrkobokföring i för rösträtt till samtligakommunala val skulle avse , attförslaget om ändring i 70 S första stycket utlänningslagen skulle avslås, attriksdagen uttalade sig för principen om en lika fördelning av statsstödet förinformationsändamäl förmedlade genom studieförbunden samt attriksdagen hos regeringen skulle anhålla atl frågan om rösträtt för invandrarevid val till skyndsamt utreddes och att förslag om sådan rösirällförelades . 1. avslå motionen 1975/76:131, 2. avslå motionen 1975/76:133, 3. med anledning av propositionen1975/76:23 ge regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av kontrollav datum för kyrkobokföring, 4. medbifall till propositionen 1975/76:23 dels anta propositionens lagförslag, delstill Information om rösträtt och valbarhet för invandrare underfjortonde huvudtiteln pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisa ell reservationsanslag av , delstill Bidrag lill studiecirklar i samhällsorienlering för invandrare underfjortonde huvudtiteln på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av I , delsgodkänna de grunder som förordats i propositionen angående bestridande avkostnader för ifrågavarande ändamål under andra huvudtiteln. 1. av (vpk)som ansett all utskottet bort hemställa alt skulle 1. avslå motionen 1975/76:131, 2. med anledning av proposilionen1975/76:23 ge regeringen till känna vad reservanten anfört om behovet avkontroll av datum för kyrkobokföringen, 3. med anledning av propositionenoch med bifall till motionen 1975/76:133, såvitt gällde tvåårigkvaliflkationstid för rösträtt, anta av reservanten framlagda lagförslag. 1. med bifall lill motionen1975/76:133, såviti gällde utlännings valbarhet till kommunalaförtroendeuppdrag, avstå propositionens förslag lill ändring i utlänningslagen(1954:193), 2. till Information om kommunalrösträtt och valbarhet för invandrare under fjortonde huvudtiteln påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /76 anvisa ettreservationsanslag av , 3. lill Bidrag till studiecirklari samhällsorienlering för invandrare under fjortonde huvudtiteln på tilläggsbudget1 till statsbudgeten för /76 anvisa ett förslagsanslag av , 4. ge regeringen till känna vadreservanten anfört om fördelning av statsbidrag till studieförbunden samt 5. hos regeringen hemställa omskyndsam utredning rörande invandrares rösträtt vid riksdagsval. 2. av () som belräffande invandraresrösträtt vid kyrkofullmäktigeval ansett att utskottet bort hemställa att skulle med bifall lill motionen1975/76:131 och med avslag pä proposilionen i motsvarande del anta avreservanten framlagt förslag lill ändrad lydelse av 9 S lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse. Hen i (fp): Del är en principiellt myckel viktig sak som vi nu står i begrepp attfatta beslut om , nämligen frågan om huruvida andra än svenska medborgareskall ha rätt att delta i allmänna val i . Detfinns många goda skäl för atl låta invandrarna få rösträtt här i landet. De harsamma skyldigheter som svenska medborgare utom i fråga om atl delta i detmilitära försvaret och civilförsvaret. De berörs lika mycket som andramedborgare av beslut som fattas av kommunala församlingar. Del är ocksä mycketglädjande att vi har kunnat uppnå en så stor enighet i denna fråga både i denulredning som föregick propositionsskrivandet och i utskottet. Det visar envilja hos partierna att försöka utveckla demokratin genom alt låta flermänniskor vara med och besluta för att kunna påverka sin egen omgivning. Vihar dock inte tyckt att det har räckt med förslagen att bara avkortakvalifikationstiden för medborgarskap. Del ärju så, att många utländskamedborgare vill behålla sitt ursprungliga medborgarskap - man kanske tänker sigatl kunna fiytta tillbaka. Av sentimentala skäl ellerav vilka andra skäl det än kan vara lycker jag det är legitimt för dem atl fäbehålla sitt gamla medborgarskap, om de så önskar, men de skall även harättigheten att kunna påverka det lokala samhället. Jagbehöver väl inte orda så mycket mer om den stora principfrågan, eftersom vi,som jag sade, är i princip eniga. Skillnaderna i uppfattning är inte slora; detrör sig bara om detaljer. För vår del i har vi en reservation påbara en detalj, nämligen om val lill den kyrkliga kommunen, därrösträtlsutredningen har föreslagit att det inte skulle vara fråga om någonkvalifikationstid, utan att frågan om medlemskap i kyrkan skulle varaavgörande. Här har regeringen och utskoltsmajoriieten intagit en annanståndpunkt: man anser att samma kvalifikationstid skall gälla för kyrkliga valsom för andra val. 1970års kyrkomöte ansåg alt den riktiga princip som redan finns inarbetad ireligionsfrihetslagen, nämligen att etl medlemskap i ej äravhängigt av det nationella medborgarskapet, fullföljes på etl konsekvent sättom utländsk medlem av tillerkännes en mol skyldigheten atlbetala församlingsskatt svarande rösträtt vid kyrkliga val. Etl enhälligtkyrkomöte godtog detla utan debatt. Regeringen lämnade saken utan ålgärd. förslag har elt antal remissinstanser yttrat sig om dennapunkt. Ärkebiskopen anför tveksamhet pä en del punkter men menar attmedlemskapet i trossamfundet ur kyrklig synpunkt bör vägatyngst. är litet tveksamt men kommer framtill alt man nog kan acceptera uiredningens ståndpunkt att det inte skall varafråga om någon kvalifikationstid. Domkapitleti hyser inte någon som helst tvekan utan ansluter sig definitivt lilluiredningens ståndpunkt och tycker alt om inte någon kvalifikationstid krävs avprästerna, som har huvudansvaret för det mesta av församlingens verksamhet,synes något sådant krav inte heller böra ställas på lekmännens aktiva engagemangi kyrkan; man har nämligen konstaterat att prästerna inte behöver någonkvalifikationstid. framhåller också att man särskilt i kretsar somslår vakt om kyrkans breda folkliga förankring har värjt sig mot varjetanke på att ställa upp särskilda kvalifikationskrav utöver medlemskapet ikyrkan för atl någon skall få utöva beslutanderätt i de kyrkliga organen. Domkapitleti anser det vara elt rätivisekrav att medlemskap i svenska kyrkaninnebären fullt medlemskap ulan någon inskränkning. Ett antal andraremissinstanser ansluter sig till den ståndpunkten, nämligen domkapitlen iSträngnäs och , , , och kyrkligasamfälligheter samt , och Örnäsets församlingar. Jagbehöver inte sticka under stol med atl del finns ell antal remissinstanser somhar en annan åsikt. i , , ,, och kyrkliga samfälligheter samt ,och församlingar intar en avvikande ståndpunkt. Länsstyrelseni åberopar som skäl mol förslaget att del vidkyrkofullmäktigeval och präslval är fråga om personval och att det ulansärskild kvalifikationstid i många fall kommer alt saknas möjlighet tillpersonlig kännedom om kandidaterna. Detta, herr talman, är en motivering somman mycket väl skulle kunna anföra för alt ha kvalifikationstid även försvenska medborgare som råkar fiytta in till en viss församling. Del är alltsåinget som helst skäl som bör påverka ställ- ningstagandel i fråga ominvandrarnas rösträtt i det här fallet. Jagyrkar bifall, herr talman, till reservationen 2, som har fogat tillutskottets betänkande. Iövrigt vill jag belyga au del viktiga är atl vi i huvudlinjerna står pägemensam grund och att vi kan besluta all ge ytteriigare drygt 200 000människor rösträtt i nästa års kommunala val. Det enda man kan säga är att denutvecklingen har gått väldigt fort. Det var inte förrän i augusti förra åretsom utredningen sammanlrädde första gången, och är vi klara att fattabeslut. Denprincipiellt myckel enklare frågan om utlandssvenskarnas rösträtt har däremothela tiden förhalats, och där står vi ännu inte inför någon möjlighet att fallabeslut. Det är beklagligt, och Jag hoppas verkligen atl den frågan också lösesmed del snaraste. (vpk): I likhet medherr i anser Jag att det beslut som kammaren om en stundkommer atl fatta är ett mycket viktigt principbeslut. I allt väsentligt finnerockså vpk-gruppen atl de intentioner som vi gjort oss till tolk för ochformulerat i motioner till lidigare riksdagar nu fullföljs i och med det härbeslutet. Vihar ändå i motion 1975/76:133 angett fyra punkter där vi skiljer oss från vadsom föreslås i proposition 1975/76:23 om rösträtt för invandrare. Vihävdar för det första all det bör vara tillräckligt att invandrare vistats iSverige för atl de genom atl delta i val skall kunna påverka det somhänder i den kommun där de bor. Vi har inte funnit några bärande skäl föreliggaför att fastställa denna kvalifikationstid lill , som föreslås ipropositionen och vilket förslag utskottet har anslutit sig lill. Detskulle för del andra ha varit önskvärt att frågan om invandrares rättigheter ivårt land nu varit framme i det läge då beslut kunnat fattas om rösträtt förinvandrare även i riksdagsval. hemställde f~örra året i en enkelfråga om kommunminislerns syn på att ge rösträtts-utredningen som behandlarfrågan om rösträtt och valbarhet för invandrare, tilläggsdirektiv, såatl den också kunde utreda frågan om invandrares rösträtt i riksdagsval. Nugavs det dock inie några sådana tilläggsdirektiv. Men vi anser alltjämt att deskäl för rösträtt vid kommunala val som har bedömts så väsentliga atl dehar lett fram lill del förslag vi diskuterar i princip även kan tillämpassom stöd för tanken alt invandrare skall kunna rösta i riksdagsval. Därförlycker vi au den frågan bör fullföljas och all hos regeringen skallbegära förslag härom. Vi menar alt det bör bli en fortsatt behandling av denfrågan, så all snari kan faiia beslut även om invandrares rösiräll iriksdagsval. Dentredje punkten där vi redovisar en avvikande mening gäller propositionensförslag om ändring av 70 si utlänningslagen. Vi menar all den föreslagnaändringen för med sig atl invandrarnas rösträtt är vill- Nr 39 korlig. De tidigare åberopade skälen för att tillerkänna invandrarekom- Tisdaeen den munalrösträtt upphävs ju inte om landei råkar in i de förhållanden som beskrivs, alltså krig eller krigsfara eller "andra utomordentliga förhål- ------------- landen", som det heter. Vi kan inte se del som någonting negativt atl rösträtt invandrarna i ett sådant läge får åtnjuta samma förtroende som övriga för invandrare medborgare. Del handlar Ju ändå om människor som ärvaraktigt bosatta i landei och som i allaandra avseenden fullgör sina förpliktelser gentemot samhället på samma grundersom andra. Denfjärde punkten där vi inte acceplerar proposilionens skrivning gällerinformationsproblemen och fördelningen av det föreslagna statliga stödet. Deninformationsverksamhet del handlar om blir lika omfattande för alla partier.Del är samma antal invandrare som partierna skall vända sig till. Därför bordedet vara självklart atl det ekonomiska stödet till partierna är lika stort ochall det inte beräknas efter samma principer som gäller för partistödet. Etlexempel på skillnader i förhållande lill partifördelningen i tidigare svenskaval är fördelningen av pariisympa-tierna bland de här i landet bosattafinländare som deltog i de senaste riksdagsvalen i . Det exemplet visaratt stödet till informationsverksamheten inte bör fördelas i förhållande tillpartiernas storiek eller efter väljar- och mandaiandel. Konstitutionsutskottel har i samtliga dessadelar anslutit sig till propositionens förslag och därmed avvisat vårayrkanden. Dessa yrkanden finns motiverade i reservationen 1 av iLinköping. Jag ber, herr lalman, all få yrka bifall till den reservationen. Hen (): Frågan om rösträtt för invandrare är enligt min mening koppladlill två, var för sig väsentliga principer. Den ena gäller del svenskasamhällets altityd till invandrare eller, med andra ord, den svenskainvandrarpolitiken. Den andra gäller utvidgningen av rösträtten som sådan. Sverigeär sedan fiera decennier tillbaka ett invandringsland. Under de senaste 40 årenhar ca en miljon människor invandrat till vårt land. Även om många har återvänthem eller flyttat vidare till andra länder, har dock en betydande del förblivitbofasia här. Många av oss bor grannar eller är arbetskamrater med dessainvandrare, i den mån vi är hemma och har etl civilt arbete mellanriksdagssessionerna. Självfallet har detta påverkat våra attityder i positivriktning. Detvar därför naturligt att genom riksdagsbeslut formulera övergripande mål förden svenska invandrarpolitiken: jämlikhet - valfrihel -samverkan. Denmålsättningen slogs fast genom riksdagsbeslut detla år. Dagensbeslut atl ge rösträtt ål invandrare som varit bosatta i landet iminst är därför, enligt mening, etl fullföljande av en redanaccepterad princip. Jagvill erinra om atl redan vid riksdag motionerade omkommunal rösträtt för invandrare och underströk all en sådan reform skulle bidratill att skapa en känsla av gemenskap, samhörighet och jämlikhet. De ordenåterfinns även i regeringens proposition och i utskottets betänkande . Atlinvandrarnas rösträtt däremot inte kan omfatta riksdagsvalen är så självklartatt det inte borde tarva någon ytterligare motivering. Röst-rätlen tillriksdagsvalen bör vara knuten lill medborgarskapet! Det föreligger avgörandeprincipiella skillnader mellan de båda valen och avgörande principiellaskillnader mellan uppgifter och de kommunala församlingarnas. Utskottetär i stort sett enigt om de principer som jag redogjort för. Det är mycketvärdefullt. Delbör däremot påpekas att en reform av detta slag rymmer åtskilligainformationsproblem. Informationen måste syfta till att delge varje ny väljarekunskap om rälten att fritt välja parti, att väljaren är suverän och att detinte kan efterforskas hur han eller hon har röstat. Att särskilda medelanslagits för upplysningsverksamhet är därför välkommet. Ur informationssynpunktär det också bra atl utskottsmajoriteten stannat för atl tillämpa samma regelför kyrkokommunala val som för andra kommunala val. Svårigheterkan ju uppstå vid själva valförrättningen. Vi måste ha klart för oss att vissapersoner ännu inte behärskar svenska språket. Valnämnderna börenligt min mening uppmärksamma alt man i vissa valdistrikt kan behöva tolkarsom assistans. Somjag nämnde inledningsvis föreslås i utskottsbetänkandet en betydandeprincipiell vidgning av rösträtten. Del borde då ha varit naturligt atlriksdagen, om inte så dock , fält la ställning till frågan omen vidgning av utlandssvenskarnas rösträtt. Denna möjlighet har stoppats avden socialistiska utskotismajoriteten. Jag kan inte göra annat än beklagadetta. Regeringenhar handlagt frågan om rösträtt för invandrare berömvärt snabbt menskyndat långsamt när det gäller utlandssvenskarnas rösträtt. Jag får ilikhet med i uttrycka den fromma förhoppningen att enproposition i den frågan kommer att lämnas till så snabbt sommöjligt. Idet ärende vi nu skall besluta om ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. Hen i (m): Del har redan sagts atl del råder stor enighet kring den härpropositionen. Det är bra atl så är fallet. Del är en väsentlig reform atl demånga invandrare som bor, arbetar och betalar skatt här också fär påverka våraförhållanden'. Det gäller 260 000 vuxna människor, alltså i åldern 18 är ochdäröver. Jagvill också berömma regeringen för en snabb handläggning av delta ärende. Det ären komplicerad materia, och vi får nog anledning att återkomma till den omnågon tid. Del vore, som sagts här, gott om andra rösträlisreformer hadehandlagts lika rappt. Lålmig anknyta litet lill vad sade. Jag är också betänksambeträffande förhållandena vid krig och krigsfara men av en annan anledning änfru . Proposilionen menar att regeringen dä skall kunna utfärdabestämmelser om i vad mån invandrare skall få behålla sina offentligaförtroendeuppdrag i dylika lägen. Jag har ingen lösning på det problemet, menvad propositionen föreslår är ingen lösning. Om man av säkerhetsskäl har ensådan klausul är man akierseglad. Beredskapsplaner handläggs inte i krig ellervid krigsfara utan betydligt lidigare. Jag tror att detta är en sådan fråga somvi får återkomma lill. Den är betänklig. Det kan inte heller vara trevligt förden som etl bra tag har haft en förtroendepost atl plötsligt förlora den omSverige skulle komma i ett sådant läge. Någraord också om folkparlimotionen. I i anförande finnerjag mest känslomässiga argument. Det är rörande att han söker bistånd hosärkebiskopen och kyrkomötets beslut . Men det beslutet gällde ettprinciputtalande, och det ankom på regeringen att utarbeta bestämmelser. Dettalades inte om kvalifikationslid på det stadiet. Ensak är att man kan och bör få tillhöra , i synnerhetom man har en bakgrund som nära ansluter till vår kyrka - man tillhör tidigareen evangelisk-luthersk kyrka. Självfallet skall man få del av densjälavård och den gemenskap som kyrkan kan erbjuda. En annan sak är depolitiska funktionerna som gäller rösträtt och valbarhet, alltså att som förtroendemandelta i det beslutsfallande som visst inte bara gäller präslval. Vid dylika valkunde man gärna ha kvalifikationstid även för svenskar. Det är nämligen mycketvillsamt tyckande vid sådana tillfällen. Kommunminislern kanske kan ta itu meddet så alt vi får en bättre ordning därvidlag. Men det gäller som sagl mångaandra frågor än prästval - beskallningsfrägor, ekonomiska frågor,administrativa frågor. Och är det naturligtvis riktigt vad utskollel sägeroch också skriver under på all för sådana uppgifter i kommunen"rimliga garantier måste skapas för atl invandrare som ges rösträtt ochvalbarhet inte har alltför obetydliga kunskaper i svenska samt att de harförståelse för och kännedom om svenska förhållanden". Närdet gäller tillhörigheten till kyrkan är det alltså självfallet att del inteskall vara någon sorls övergångslid. Atl delta i gudstjänst och församlingsgemenskapför egen uppbyggelse måste vara en självklar rättighet för var och en. Mankan Ju finna stöd i remisskrivelser för båda ståndpunkterna. Det är bara atlplocka i fioran. Därför är det kanske inte så myckel att hänvisa lill i dettafall - det är fifty/fifty. Hänvisningentill att invandrade präster inte har någon kvalifikationstid ligger i linjemed vad jag har sagl. Deras insats avser Ju den rent religiösa uppgifien, därnågon kvalifikationslid naturligtvis inte är relevant. Herrlalman, jag ber också att få yrka bifall lill vad utskottet har hemställt. i (fp) kort genmäle: Herr talman! Jag finner all tycker alt det inteär mycket atl hänvisa lill ärkebiskopen, lill i , lilldomkapitlen i , och bl. a. och atl i Malmölycker all del kan vara lämpligt att man har ett klassindelat medlemskap ikyrkan, nämligen sådana som har rösträtt och sådana som inte har del. Jagtycker inte det. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Jag sade inte atl det inte var värtatl hänvisa till dessa herrar och institutioner. Jag sade bara all det är lättatt räkna upp ytlerligare sådana. Jag lycker alt del är trevligt attfolkpartiet hamnar i samma bål som ärkebiskopen. Del kan vara mycket nyttigt -för . Hen iTrollhällan (s): De föregående talarna har i stort setl följt en ritual. De har börjatmed all lala om frågans principiellt stora vikt, de har fortsall med attuttrycka sin tillfredsställelse över den principiella enighelen. För min delhar jag inte svårt att gå in i denna ritual. Det är ett viktigt beslutriksdagen kommer att fatta om . Vi tillämpar en ny princip. Personersom inte är svenska medborgare får under vissa villkor rösträtt, ochde blir valbara lill kommunala uppdrag. Mankan se denna reform som en anpassning lill ett nytt läge. Personer kommer tillSverige och bor här. De vill emellertid inte bli svenska medborgare.Anledningarna kan vara flera. En är alt de räknar med att återvända lill sinahemland, och de vill inte förlora sitt ursprungliga medborgarskap genom attskaffa sig ett svenskt. Genomreformen fär sådana invandrare möjlighet att politiskt påverka sina villkor iprimärkommuner och landsting. Tillhör de har de ocksåmöjligheter all påverka denna. Detär lillfredsslällande atl vi är eniga om principen. Denna enighet rubbas inteav de två reservationer som föreligger och som båda gäller kvaliflkationstiden.Med tillfredsställelse konstaterar Jag atl ingen i debatten har yrkat på atldel skall föras in någon form av språklig eller annan test. Då tvingas viemellertid att ställa upp vissa andra kvalifikationsvillkor, eftersom vi äröverens om all de som skall rösla och de som skall vara valbara skall ha enviss kunskap i svenska språket och en viss förtrogenhet med del svenskasamhället. Det är knappast möjligt att välja någon annan kvalificeringsgrund änen tidsgräns. Man kan naturligtvis som gjorde resonera är den rätta gränsen. Det gäller här att finna en rimligavvägning. I allmänhet har remissinstanserna stannat . Förmin egen del harjag resonerat från de här utgångspunkterna: Kvalifikationstidenför svenskt medborgarskap är för nordiska invandrare som bekant och förandra invandrare . Inom dessa gränser bör kvalifikationstiden ligga. Treår blir då en minimitid och en Enligl minmening kan man inte ha olika kvalifikationsgrunder för olika grupper avinvandrare, utan man bör välja en och samma gräns. Därför finner jag delriktigt att välja treårsgränsen. Jagkan notera att reservanten från följer utredningen när del gällervalbarhet och rösträtt i kyrkokommunerna. Han kan åberopa remissorgan, framförallt inom Det är dock svårt atl jämställa medtrossamfund som , och Svenskabaptistsamfundet. Vikanske elt ögonblick bör fundera över hur det konimer sig all vi resonerar omrösträtt och valbarhet i fråga om men inte gör del när detgäller dessa fria samfund som jag gav exempel på. Skillnaden har sin grund iden offentligrätlsliga ställning. De uppgifter det här gällerär väsentligen av administrativ och ekonomisk karaktär.