prot · FY0949 · 1975-12-31 00:00:00 — Anslag till vägväsen -det, m. m. Förhandlingarnaleddes lill en börian av fru tredje vice talmannen. § 1 Anslag till vägväsendet, m. m. (forts.)Fortsattes överläggningen om trafikutskottets betänkande nr 1. Hen (); Efter etl som jaghoppas för fru talmannen och övriga ledamöter av kammaren angenämt avbrott förmiddagspaus skall vi fortsätta debatten i anslutning lill trafikutskottetsbelänkande nr 1. Jag vill i mitt inlägg i anslutning lill delta belänkandehuvudsakligen hålla mig till frågor som har med vägväsendet all göra.Inledningsvis vill jag göra föfiande allmänna konstaterande. Totaltföreslås i årets budgetproposition en ökning av ordinarie anslag från 2 555mifi. till 2 814,4 mifi. kr., vilket innebären ökning med 259,4 mifi. kr.eller i runt tal 10 96. Ienlighet med starkt framförda önskemål prioriterar budgetpropositionendriften av vägar och galor. Av den totala anslagsökningen på 259,4 mifi. kr.utgör inle mindre än 231,1 mifi. uppräkning av driftanslagel för statlig,och enskild väghållning. Detta innebär en höjning med ca 16 96. Delsärskilda anslaget för särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder, som ipropositionen ställs till regeringens förfogande att las i anspråk omsysselsätiningsmässiga skäl sä påkallar under det kommande verksamhetsåret,har ett enigt utskott i är liksom ansett skall ställaslill vägverkels förfogande. Delta innebär alltså all väganslagen för förstagängen uppgår till mer än 3 mifiarder kronor. Vi alla i anserall en sådan kraftig satsning pä vägväsendet är mycket välmotiverad. Jag vill något kommentera några av de bedömningar ochställningstaganden som utskottet gjort i sin behandling av vägfrågorna. Jagvill då böria med några synpunkter på vad utskottet anfört om den långsikligavägplaneringen. Iutskottets belänkande erinras om att en i stort sett enig riksdag antogriktlinjer för den långsikliga vägplaneringen. Riktlinjerna innebär all ellutvecklingsarbete skall bedrivas för alt få fram underiag som gör det möjliglatt bättre bestämma den vikt som rimligen bör läggas på vissa faktorer i eninom använd kalkylmetod, faktorer som Anslag vägväsendet, m. m. trafikanternas tidkoslnad,Irafikolyckskostnaden och kalkylräntan. Enligt riktlinjerna skall vidare dettautvecklingsarbete vidgas till att väga in olika samhällsekonomiska effekter sominte ryms inom den nuvarande vägplaneringsmodellen. Behovet av della ökar medde vidgade regional-och näringspolitiska aspekter som läggs på samhälletsinvesteringar i olika hänseenden. Föralt i enlighet med statsmakternas beslut dra upp de närmare mera konkretariktlinjerna för detta arbete tillsattes en särskild kommitté, kommittén förden långsiktiga vägplaneringen, KLV. KLV beräknas kunna redovisa sinaställningstaganden under är 1975. Dettahar ulföriigt redovisats i trafikutskottets betänkande. Utskottet förutsätteratt resultatet av det nu pågående arbetet skall föreläggas nästa års riksdag iform av riktlinjer för den fortsatta vägplaneringen saml ett långsiktigtprogram för den framlida vägpoliliken. Lålmig här göra klart all med program för den framlida vägpoliliken avser vi ickeen konkret investeringsplan av vilken skulle framgå omfattning och tidpunktför utförande av vägombyggnader på namngivna vägsträckor. All en sådaninvesteringsplan skulle kunna föreläggas är inte aktuellt av tväskäl. Detförsta skälet är all KLV kan sägas utreda förutsättningarna för en med övrigsamhällsplanering bättre integrerad vägplanering. Del gäller exempelvis frågani vilken omfattning och under vilka förutsättningar vägbyggande kan användas iregionalpolitiskl syfte. Utredningens resullal är alltså inriktat på praktiskahandlingsnormer all kunna användas inom vägplaneringen. 1 de direktiv somutredningen fån kan man inle heller läsa in någon beställning av en konkretvägplan. Delandra skälet mot en konkret väginvesteringsplan är att harbeslulat om väganslagen i taget. Om skulle ta ställningför en konkret utbyggnadsplan för vägnätet, skulle därmed väganslagens storleklåsas för framtiden. Det kan inte vara förenligt med möjligheterna att föra enriktig finans- och konjunkiurpolitik om man låser en så stor del avstatsbudgeten som väganslagen ändå är. Som jag nämnde inledningsvis uppgår deti årets budget lill över 3 mifiarder. Med samma rält kan även andra sektorerinom budgeten kräva att motsvarande investeringsplaner fastställs med därmedsammanhängande läsningar för framliden. Eftersom konjunktursvängningarna tillslor del är internationella företeelser måsle vi i ha en så slorberedskap som möjligt för att motverka svängningarna. Jag tror att de flesta äröverens med mig om all investeringsålaganden i vägnätet även fortsättningsvisbör beslutas år frän år. Lålmig vidare påpeka alt det är ett myckel snävt tidsprogram som utskottetförutsatt när man begär all den framlida vägpoliliken senast under år 1976skall föreläggas . KLV beräknas, som nämnts, lägga fram sina förslagunder 1975. Med hänsyn till den betydelse som vägpoliliken har för bl. a.samhällsplaneringen i övrigl är del väsentligt att utredningens förslag blirföremål för en omfattande och ingående Jagutgår från all bl. a. länsstyrelser och kommunin-iressen blir hörda. För attremissinstanserna verkligen skall kunna ge sina synpunkter och sätta sig in iförslagen, som självfallet skall behandlas i lekmannastyrelser resp. iförtroendevalda församlingar, måste remisstiden tas till rejält. Utskottethar vidare behandlat etl par moiioner angående ökat lekmannainflytande övervägplaneringen och i anslutning härtill förordat att frågan omlänsvägnämndernas ställning, som inle närmare berörts i länsberedningensbetänkande, redan nu las upp lill behandling. En möjlig lösning kan enligtutskottet vara att låta länsvägnämndens ordförande vid länsstyrelsensbehandling av vägfrågor få ingå som adjungerad ledamot. Dennuvarande väglagstiflningen innebär all länsstyrelse och ärjämbördiga parter i väsentliga frågor och att vid skilda uppfattningaravgörandet faller på regeringen. Genom att tilldelats dennastarka ställning - i princip en velomöjlighet - har det regionala lekmannainflytandelvid införandet av lekmannastyrelser 1971 ökat i slorutsträckning. Till delta kommer del speciella lek-mannaorgan, länsvägnämnderna,som enligt väglagen utgör länsstyrelsernas rådgivande organ i vägfrågor. Delär att märka all länsvägnämnderna tilldelats besvärsrält i vikliga vägfrågor. Jagvill erinra om alt länsberedningen övervägt bl. a. frågorna om ochansvarsfördelningen mellan länsstyrelserna och andra statliga regionala organ.Beredningens förslag är f n. pä remiss, och remisstiden utgår i börian av juni.Jag vill understryka viklen av all den av utskottet aktualiserade frågansamordnas med den fortsalla beredningen av länsberedningens förslag. Ettfristående ställningstagande lill länsvägnämndernas framlida funktion kan undersädana förhållanden inle vara ägnat att bidra till en rationell lösning. Jag vill nu gä över till att något beröra anslagsfrågan. Låt mig dåkonstatera att utskottet har föreslagit att hela anslaget Särskilda byggnads-och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar för /1976 -200 mifi. - till fullo skall ulnylfias och all redan nu planerarsin verksamhet med hänsyn lill delta. Del innebär en betydande förstärkning avde ordinarie väganslagen. Del ger vidare ell väsentligt slöd ål strävandena attrusta upp bl. a. de mindre trafikerade men betydelsefulla länsvägarna. Del kanröra sig om väg-förbindelser för arbetsresor och olika typer av serviceresor -skolskjuts-transporter, resor för att nå olika slag av samhällelig ochkommersiell. service - inom regioner där alternativa transportmöjligheter saknas.Anslaget på 200 mifi. bör också kunna bidrag lill den fortsalla utbyggnadenav det lunga vägnätet genom all bl. a. svaga broar kan ombyggas, vilket är avbetydelse både för skogsbruket och jordbruket. Utskottethar lagt ner ell stort intresse i behandlingen av anslagen för bidrag lillenskild väghållning. Utskottets majoritet tillstyrker regeringens förslag,medan en minoritet, bestående av folkpartister och cen- A nslag till vägväsendet, m. m. Anslag till vägväsendet, m. m. terpartister, föreslår enytterligare uppräkning av anslaget. För att fä ett perspektiv på frågan villjag ange anslagsutvecklingen ; jag väfier anslaget Bidrag tilldrift av enskilda vägar m. m. Budgetåret1972/73, vilket avser , var anslaget 60 mifi. Pälänsstyrelserna runt om i landet fanns etl antal ansökningar om bidrag lillvägar som i och för sig var stalsbidragsberälligade, men av medelsskäl fickdessa ansökningar avslås. För att råda bot pä denna inneliggande balans avansökningar räknades anslaget upp med hela 25 96 till påföfiande budgetär, dvs.bidragsårel 1973. /74 ökades alltså anslaget med 15 mifi. lill 75 mifi. Enkraftig avbetning av den inneliggande balansen kunde ske som bidraglill islåndsättningsarbelen äter kunde ges för vägar som redan uppbarstatsbidrag för driften. Föratt ylleriigare öka isländsättningsarbetena pä de enskilda vägarna tillfördesanslaget dessutom 10 mifi. genom regeringens konjunkturpoliliskaproposilion . Innevarandebudgetär, 1974/75, uppgår anslaget lill 83 mifi. Av anslaget beräknas ca 7mifi. kunna användas lill islåndsättningsarbelen. Regeringens förslag tillanslag för kommande budgetår är 93 mifi. Ökningen från innevarande är, 10mifi. kr., täcker de kostnadsökningar som skett. Departementschefen förklarar ibudgetpropositionen all anslaget om 93 mifi. räcker lill all hell avveckabalansen av inneliggande ansökningar. Med del av regeringen föreslagna anslagetbehöver alltså inte någon ansökan om driftbidrag avslås på grund av brist pämedel. Jagsammanfattar: Pä en fyraärsperiod har anslaget Bidrag till drift av enskildavägar m. m. ökat frän 60 till 93 mifi. kr., en ökning med mer än 50 96. Tilldetta kommer alt utskottet som en säkerhetsventil föreslår att för del kommandebudgetåret anslaget Särskilda byggnads-och förbättringsåtgärder avseendestatliga vägar vid behov skall kunna ulnylfias även för bidragsgivning lillenskilda vägar. Utskottsmajoriteten har dessutom i betänkandet pekat på attregeringen kan återkomma om så skulle vara nödvändigt. Avvad jag här anfört framgår all något akut behov av alt öka regeringens förslaglill anslag för enskild väghållning inte finns. och centerpartietsreservation får ses som en politisk markering, som oppositionspartier kan kostapå sig när de inte har ansvaret för hela verksamheten. Jag tycker dock all detäven med hänsyn härtill i detta fall finns ovanligt litet substans ireservationen. Jagyrkar alltså bifall lill vad utskottet hemställt under 5 b och c, vilketinnebär avslag på reservationen 1. Jagvill avslutningsvis kort kommentera reservationen 2, i vilken man frånmoderatsidan kräver att ett system skall införas som gör del möjligt altavgiftsfinansiera vägar och broar. Del här kravet är, som sade, en gammal kär bekant; har fört framdet, och samtliga år har avslagit del. är frågan föremål förprövning i den trafikpolitiska ulredningen. eftersomvägkoslnadsulredningen i sill förslag, som presenterades , logupp avgiftsfinansieringen. När nu denna expertulred-nings funderingar skallbedömas i den trafikpolitiska utredningen lycker vi frän utskotlsmajorilelenssida all det inte finns någon anledning att tillstyrka krav.Jag har inle heller någon förståelse för synpunkten all man skulle ökamöjligheterna till invesieringar om man införde någon form avavgiftsfinansiering. Del låneutrymme som står till förfogande är ju ändåbegränsat, och man kan inle öka läneutrymmet på kapitalmarknaden genom altinföra någon form av avgiflflnansiering. Detär min förhoppning all framstöt även i trafikpolitiska ulredningeni denna fråga skall få samma behandling som den har fåll under etl tiotal ärhär i och all vi inle i framliden skall gä in på tanken attavgiftsfinansiera våra viktiga vägar och broar - det strider mot alla tankar påjämlikhet. Jag vill därför, frulalman, lill fullo yrka bifall lill utskottets förslag. Anslag till vägväsen -det, m. m. iGöteborg (fp) kort genmäle; Utskottet begär enhälligt all lill nästa års riksdag fä riktlinjer förden forlsatla vägplaneringen saml etl långsiktigt program för den framlidavägpoliliken. Utskottsmajoritetens talesman sade här all del ju inle kan varaen detafierad investeringsplan. Nej, del kan det inte vara. Men däremot fär vikomma ihåg all bakgrunden lill det hela varalt Vägplan 70 lades iskrivbordslådan på departementet och alt man lydligen inle tänkte lägga framprogram för någon långsiktig vägpolilik. Del var då som ingrep ochbegärde att få ett sådant program för den långsikliga vägpoliliken. Syftetär - och det bör vi vara överens om - all man skall undvika sådanaimprovisationer som man både här i och inom lycker äroförenliga med en planmässigt skött vägpolilik. Utgångspunkten skall ju vara -vilket vi också är överens om i trafikutskottet - att man kraftigt understrykervikten av att vägväsendet på tillförs ökade resurser i syfte attöka framkomligheten och trafiksäkerheten på våra vägar. Sedannämnde att här dock har skett anslagsökningar, och del låtermycket imponerande när del talas om vilka miljoner som väganslagel har ökatsmed. Jag kan då bara ta några siffror ur generaldirektör föredragninginför trafikutskottet. Han påpekade att trots en anslagsökning lill byggande avstatsvägar ligger del ordinarie byggnadsanslagei reellt 126 mifi. lägre för1976 än det var på grund av de stora kostnadsökningar och löneökningarsom förekommer. Det sägs belräffande drifl av statsvägar all trots all manflck en väsentlig ökning ligger anslaget 39 milj. kr. lägre än den lägstaprogram-nivån och 144 mifi. lägre än programnivå B som ingår i del lägstaav verksamhetsalternativ. anser alt del inle finns myckel substans i vad reservanterna säger omökning av bidraget lill enskilda vägar. Nr 49 framhålla vad vägverkels generaldirektör säger, nämligen all man be- Torsdaeen den höveren ökning med 3,4 mifi. för att få elt oförändrat reellt anslag, 3 aoril 1975 '" behöver 5,3 mifi. för att nä upp till den lägsta programnivän när detgäller byggandet och all man när del gäller driften behöver 7,2 Anslag till vägväsen-mifi. för att komma upp till den lägsta programnivån. Den substans det, m. m. som finns i reservationerna frän ochfolkpariiel är alltså den nivå som ,där är styrelseledamot, har föreslagit. HenDAHLGREN (c) kort genmäle: säger i fråga om vår reservation om anslaget lillenskilda vägar alt det gäller att ha perspektiv pä della anslag, och så redogörhan för hur positivt anslaget har förändrats under de senasie åren. Del ärrikligt all anslaget har förändrats positivt. Men vad glömmer ärall statens vägverk i sina petilaframslällningar säger att enligtbehovsinventeringen är bidragsbehovel ca 480 mifi. under en tioårsperiod.Delta innebär att del behövs 48 mifi. kr., och del skulle egentligenmotsvara 60 mifi. i beräknad pris-och lönenivå. Om man dä går pådet lägsta av alternativ, som slutar på 32 mifi. , skulleman kunna fullföfia nu pågående arbeten, man skulle kunna bevifia 83 96 av destatsberättigade ansökningar som har inkommit och man skulle kunna läcka 46 96av inventerat ärligt behov. Del är den summan i alternativ A, dvs. vägverketslägsta alternativ, som reservanterna vill att man skall uppnå. Närdet gäller driften av vägar betyder vår reservation alt man skulle kunnabevifia samtliga under årel inkomna ansökningar och all man skulle kunnabevifia 1 mifi. till redskapsanskaffning och särskildakommunikalionsändamål. Det är , , inle möjligt att göra det medden anslagstilldelning som majoriteten slår bakom. Fårjag sedan bara ställa en fråga lill , när han talar om utskottetsbeslut och gör uttalanden som inte överensstämmer med vad som är skrivet iuiskoitsbeiänkandet. Det gäller då både den långsiktiga vägplaneringen och detökade lekmannainflytandel som nu ger en annan tolkning. Stårherr verkligen bakom ulskoitsmajorilelen i den här delen? HenLOTHIGIUS (m) kon genmäle: böfiade sitt anförande med alt tala om den kraftiga satsning som sker pä vägnätet i vårt land och om de av regeringen föreslagna 3 mifiarder kronorna. Jag skulle vifia fråga: Kraftig satsning - i förhällande lill vad? Det är väl frågeställningen. Satsningen skall naturligtvis ses i förhållande till behovet. Vad är det vi behöver för alt tillgodose behovet och slippa den nedslitning av vägarna som häller på ati ske? Det är detta som är väsentligt, och del är på den punkten skall ge elt svar. 104 log ocksä upp den avgiftsbeläggningav broar och vägar som vi har föreslagit. Jagtrodde först att , genom att frågan i viss män är överförd tilltrafikpolitiska ulredningen, skulle vara intresserad av all föfia den linjen,för han sade att del finns ingen anledning att införa vägavgifter - menkanske . Sedan sade emellertid alt han hoppades att vialltfort skulle vara en ropandes röst i öknen, eftersom värt förslag inteskulle leda till någon jämlikhet. Ja, jämlikhet trodde jag innebar alt manbehandlade, sä gott man kunde, alla lika. Den som får en förmän - mindreslitage, mindre säkerhet, vinnande av tid - betalar till andra som inle hardenna förmån, alltså till den som för fram sin bil eller vad det nu är pälänsvägen eller på den enskilda vägen. Deltrodde jag som sagt var jämlikhet, men vi har kanske missförstått varandra. Kanjag få en redovisning av vad i detta sammanhang menar medjämlikhet? Anslag till vägväsen -det, m. m. () kortgenmäle: Jo, , jag står givetvis bakom utskottels skrivning påalla de punkter där utskottet är enigt. Jag log upp frågan om etllångtidsprogram för den framlida vägpoliliken därför att man evenluelll kundetolka del sä all del innebar att skulle föreläggas en konkretinvesteringsram, av vilken framgick omfattningen av och tidpunkten förvägbyggnader på namngivna sträckor. Därför är jag myckel glad över attutskottets ordförande sade alt så skall del naturligtvis inle tolkas. Del varbara detta klarläggande jag ville göra med mitt inlägg, och jag är som sagtglad över att utskottets ordförande där delar min uppfattning. Ävennär det gäller lekmannainflytandel slår vi bakom förslaget. Vad jag pekade påoch ville understryka i mitt inlägg var att frågan om att evenluelll förstärkalänsvägnämndernas ställning och låta ordföranden bli adjungerad ledamot ilänsstyrelse vid behandling av vägfrågor är något som skall bedömas i sambandmed de förslag som länsberedningen har presenterat och som är ute på remiss.Jag menar att man inte skall rycka ut della som en särskild fråga. Det var viocksä ense om i utskottet. Jag står sålunda enig med utskottet på den punkten. Vadsedan substansen angår så är 12,3 milj. kr. Vad jag pekade pä var allfrån 1972 till 1976 har anslaget till enskilda vägar ökat från 60 lill 93mifioner alltså med mer än 50 96. Jag frågar: Vilket annat statsanslag har ökatmed ? Slutligenkan också jag säga att visst finns det etl behov av ökade anslag lillvägväseendet. Det har utskottet också enhälligl understrukit. Men jag menar atti de här frågorna måste man göra avvägningar och la hänsyn till vilka resursersom finns. Och om det vore så bedrövligt som ville göra gällandei sill inledningsanförande , så är del förvånande all man fråncenterpartiet inle har krävt ökade anslag lill byggande av vägar, utöver de 5,2miljonerna lill de enskilda Anslagdll vägväsen -det, m. m. vägarna och all man därinle har föreslagit ökade resurser för all möjliggöra en satsning som förvissoär behövlig. HenSVEN i (fp) kort genmäle: När första gången talade om det långsiktiga vägprogrammetfick man elt intryck av all han egentligen menade riktlinjer för den forlsatlavägplaneringen. har han emellertid på fråga sagl klart ifrånalt han slår fast vid vad som slår i utskollsbetänkandet. Del innebär all vigivelvis inte kan begära att fä delafierade byggprojekt angivna, men enligt deprinciper som låg till grund för Vägplan 70 är del meningen all vi skall fä eltlångsiktigt vägprogram där man kan se utvecklingen av anslagsbeloppen som deplaneras , och det är ju del som är så väsentligt. Sedansade att anslaget lill de enskilda vägarna har ökat, och han ärväl kanske då litet på reträtt från sitt tidigare yttrande om att det inte varsä myckel substans i vär reservation. Men del är så att har treverksamhetsallernaliv och vad vi nu försöker uppnå genom vår reservation är alldel lägsta verksamhelsalternalivel kan genomföras. Dessutom uppnår vi en annansak. har för all kunna ge utrymme för en nödvändig förbättring avenskilda vägar varit tvungen all tumma på del extra anslag på somskall gå till de allmänna vägarna. Om nu beslutar bifalla reservationenom ökning av anslaget lill de enskilda vägarna, så slipper vi att inkräkta pådet andra anslaget, som sannerligen är tillräckligt in-lecknal redan förut,alldeles frånsett kommunikationsministerns speciella löfte. Jagtycker alltså det finns stor anledning att föfia , centerpartietsoch uppfattning i denna fråga. HerrDAHLGREN (c) kort genmäle: är förvånad över alt inte begärde ännu mer pengartill vägväsendet. Jag tycker all vi tillsammans med utskottskamralerna gjort enmyckel god insats som i realiteten förhöjt anslag med 200 mifi. kr.Del är nämligen vad utskottets skrivning innebär. skall nu få planeraför dessa pengar och även disponera dem. Till den enskilda väghållningen har vi ireservationen krävt etl anslag på 12,2 milj. kr. I förhällande lill anslagetshelhet är del en betydande höjning därigenom föreslagit. Eftersomherr lycker att det aren liten höjning hoppas jag all han kan röstaför reservationen - i den föreslås nämligen ett anslag som uppgår till detlägsta belopp som det verk, i vars styrelse vi bägge är med, har begärt. () kortgenmäle; Nej, i , jag är på intet sätt pä reträtt. Del ärulomordentligt värdefullt alt vi i utskottet är överens om hur förslaget om enframtida plan för vägpoliliken skall tolkas. Vi menar att del verkligen ärvikligl alt fär ta ställning lill riktlinjerna för den framtidavägpoliliken. Det har därför inte varit svårt för de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet all ställa sig bakom utskottets skrivning på dennapunkt. Vihar all la ställning lill väganslag på 3 014 mifi. Substansen imitlenpartiernas förslag är en ökning pä något över 12 mifi. Sätt 12mifioner i relation lill något över 3 mifiarder! Med hänsyn till dendomedagsbeskrivning av hur bedrövligt dåligt det är ställt på della område somvi fick oss lill livs före middagspausen lycker jag inle alt del är mycketsubstans. 200-mifionerkronorsanslagel,, slår etl enhälligt utskott bakom. Även socialdemokraterna anseratt 200 miljoner skall ställas lill förfogande, därförall del finns behov av ökade resurser pä vägpolilikens område. Vadjag menade när jag talade om substansen i mitlenpartiernas förslag var att omdel vore så dåligt ställt pä byggsidan som mitlenparlierna tidigare gjortgällande, skulle de naturligtvis ha krävt ytterligare resurser och även anvisathur man skall få fram dessa resurser. Men det har de inte gjort. Därför menarjag an del är föga substans i deras argumentation på denna punkt. Tyvärrhinner jag inte bemöta vad sade om avgiftsfinansieringen. Menherr som är ledamot av iraflkpolitiska ulredningen fär väl se om hankan få någon respons i ulredningen för en avgiftsflnansiering. Jag tror inteall han kommer att få det. Jag hoppas att vi skall slippa det systemet här ilandet, att del avgörande för om man skall kunna nyifia en bra väg är om manhar råd eller inte. Anslag till vägväsen -det, m. m. Frutredje vice talmannen anmälde all anhållit all till protokolletfå antecknat all han inle ägde räll lill ytterligare replik. HerrHÅKANSSON i (c): Jag vill allra först när del gäller senasie inläggpåpeka att de 200 mifi. som han omnämnde har tillkommit med anledning avmoiioner från vårt håll. Sedan vill jag övergå tilletl annat ärende. Underrubriken i trafikutskottets betänkande nr I framhålls imotionen 1975:1459 nödvändigheten av en höjning av anslaget Bidrag tilltrafiksäkerhelsfrämjande ätgärder vid järnvägskorsningar. Frågan har genommåndagens lägkataslrof utanför fåll särskild aktualitet, vilket ocksåhar sagts tidigare här j debatten.