prot · FY0983 · 1975-12-31 00:00:00 — Det visar att behovelav goda samhällskunskaper är vikligl. För det femte vill jag peka päbehovel av ökade språkkunskaper. Vi har i vårt land åtskilliga hundra luseninvandrare som vill försöka inpassa sig här. För dessa är det angeläget alt fälära sig det svenska Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. Men för många häri är det ocksä angeläget alt skaffa sig kunskaper i ett främmande språkför att på del sättet fä vidgade kommunikationsmöjligheter. Närman går ut och vill verka för en vidgad vuxenutbildning, tror jag det ärangeläget att man har klart för sig vilken målsättningen är - vad man vill gemed denna utbildning. På det sättet har man större möjligheter att få underlagför anslutning till vidgad vuxenutbildning. Som jag ser det behövs här, om manskall kunna aktivera den verksamheten, en rad åtgärder: En aktiv uppsökande verksamhetmåste bedrivas av alla som erbjuder utbildning. Del innebär allstudieförbunden självfallet ocksä måste vara med i bilden, De studerande mäste garanterasekonomisk trygghet under utbildningen, Ulbildningen måste organiserasi former som är attraktiva för alla grupper, dvs. det måste finnas elt riktdifferentierat utbud. Utbildningen måste pedagogisktanpassas efter vuxenstuderandes krav och behov. Eltutvecklingsarbete efter dessa riktlinjer är nödvändigt för att den numeraallmänt omfattade principen om återkommande ulbildning skall kunnaförverkligas, detta utan att vissa grupper släpar efter. Vuxenutbildningen ären naturlig och viklig del av värt utbildningsväsende som ständigt måsteutvecklas så att den passar de vuxnas utbildningsbehov. Eltrikt och allsidigt utbildningsutbud, som jag talade om, är viktigt för alltillgodose en bred efterfrågan, för att öka intresset för utbildning. Det ärmed andra ord nödvändigt alt en väl avvägd och för vuxna anpassad utbildningstår till förfogande. Delta är särskill angelägel för ambitionen alt nå dekorttidsutbildade. Denna grundläggande princip ställer stora krav päutbildningsanordnare, i detta fall främst studieförbund och kommunalvuxenutbildning. Det är därför väsentligt alt ökade resurser ställs till derasförfogande. Särskiltstudieförbundens verksamhet är rikt differentierad. Studiecirkelformen harvisat sig vara en bra form för studier för mänga korttidsutbildade. Denanpassning i studietakl och studietider som cirkelverksamheten erbjuder gördet möjligt alt forma undervisningen efter skilda önskemål. Vi i cenlern finnerdetta vara värdefullt och vill därför slå vakt om studieförbundens karakiär avfria och frivilliga folkbildare. Kommunalvuxenundervisning lillgodoser väsentliga behov för mänga när det gäller allerhålla formell kompelens för all vinna inträde till högre studier eller fäkompetens för ett visst yrke. Efter är 1970 har antalet elever i kommunalvuxenundervisning minskat. var elevantalet 131 000. Pä grundav detta har vissa rekryteringsfrämjande åigärder vidtagits. Resultatet däravhar bl. a. blivit alt gränsen mellan studieförbunden och vuxenundervisningpä en del häll upplevs som oklar både för anordnare och för deltagare. Det är angeläget altunderstryka värdet av dels ell frilt och frivilligt folkbildningsarbete, delsden utbildning som bedrivs genom vuxenundervisning. Båda dessautbildningsformer kompletterar varandra. Men för att man skall kunnasäkerställa en ändamålsenlig utveckling anser vi att frågan omarbetsfördelningen mellan studieförbunden och vuxenundervisning meddet snaraste måste utredas. Del måsle här bli klarare rågångar. Vuxenulbildningenmåste ses i ett perspektiv där insatserna över hela utbildningsfältet i ökadutsträckning inriktas pä återkommande studier. Ett rikt och allsidigt utbudmåste därför prioriieras. Skilda utbildningsanordnare måste ges likvärdigamöjligheter att arbeta. Efterdessa allmänna reflexioner övergår jag till att tala om den uppsökandeverksamheten. Enökad satsning på uppsökande verksamhel inom vuxenulbildningen framstår alltmerasom den främsta möjligheten alt nå ut med information om olikastudiemöjligheter. Det är genom en aktiv insats frän studieförbunden och denkommunala vuxenulbildningen som alla kan nås och motiveras för studier. Det ärviktigt att möjligheterna lill insatser på detta område kraftigt förbättras. Studieförbundenhar genom sin breda förankring i olika folkrörelser goda förutsättningar förökade insatser med uppsökande verksamhet. Dessutom har förbunden mänga årserfarenhet av uppsökande verksamhel inom folkrörelser, pä arbetsplatser och ibostadsområden. Dessa erfarenheter har visat att personer med olikaåskådningar och värderingar myckel väl kan samverka då det är fråga om studie-och bildningsverksamhet. Den grundläggande principen för ell frill ochfrivilligt studiearbete är dels alt olika idéiriktningar skall ges möjlighelalt fritt arbeta, dels att personer med olika idéinriktningar kan samarbeta.Enligt uppfattning bör således den uppsökande verksamheten i principbyggas ut genom studieförbunden och med utnytfiande av deras medlemsorganisationer. Funktionäreroch medlemmar inom organisationerna är en viktig grupp ur vilkenstudieorganisatörer kan rekryteras. Härigenom kan den förankring inom olikaverksamhetsområden, som folkrörelserna har, tas till vara. De fackligaorganisationernas studieorganisatörer kommer all ha en viktig uppgift för attnå gruppen korttidsutbildade på de slörre arbetsplalserna. Där kan dock,liksom i bostadsområden och pä mindre arbetsplatser, även studieorganisatörermed annan förankring göra en god insats. Förcentern är del således naturligt all studieförbunden bedriver uppsökandeverksamhel såväl självständigt som i nära samarbete med sinamedlemsorganisationer. Enligtcenterns mening bör studieförbundens centrala roll i den uppsökandeverksamheten poängteras vid valet av stödform. Studieförbunden bör såledessjälva vara huvudmän för den uppsökande verksamheten. Därigenom får olikastudieförbund en likvärdig slällning, vilkel skapar bättre förutsättningar förett brett och allsidigt kursutbud. VuxenutbUdningen,m. Vuxenutbildningen,m. ning innebär alt studieförbundsjälvständigt eller i samarbete med medlemsorganisation ges möjlighel att sökabidrag för uppsökande verksamhel. Motbakgrund av studieförbundens erfarenheter av uppsökande verksamhet och denroll vi vill ge studieförbunden i detta sammanhang är den avgränsning till ochfördelning av medlen mellan arbetsplatser och bostadsområden som. föreslås iproposiiionen omotiverad. Del centrala är all verksamheten vänder sig till allakorttidsutbildade. Studieorganisatörerna bör utbildas för all la till varaalla tillfällen där korttidsutbildade kan nås med information. Vivill särskilt erinra om de svårigheler som finns utanför arbetsplatserna, t.ex. när det gäller att nä vissa invandrargrupper. Det är viktigt attstudieförbunden sländigl är öppna för nya idéer och initiativ inom denuppsökande verksamheten, enär uppgiften är mycket omfattande. Det är nämligensä att antalet personer i åldern - alltså i de arbetsföra åldrarna -är 4,7 mifioner, I de fackliga organisationerna finns del, såsom redovisas ipropositionen, 2,6 mifioner medlemmar. Mänga av dessa är engagerade istudieverksamheten inom de olika studieförbunden. Utanför fackligaorganisationer finns dessutom 2,1 mifioner personer i åldern . Del ärangeläget att dessa grupper ocksä engageras och ges möjlighel lill en vidgadvuxenutbildning. Där har studieförbunden med sin erfarenhet och sill allsidigautbud av ulbildningsaktiviteter en stor uppgift all fylla. Alla måsle få del avvuxenutbildningen. Enligtvår uppfallning bör således de i proposiiionen föreslagna bidragen föruppsökande verksamhel pä arbetsplatser och i bostadsområden saml medlen förutbildning av studieorganisatörer- tillsammans 6 mifi. - kanaliseras viavuxenulbildningsnämnderna till studieförbunden. Medlen skall ulnyUjas förgenomförande av projekt inom den uppsökande verksamheten med inriktning påkorttidsutbildade och för utbildning av studieorganisatörer. Den uppsökandeverksamhet som initieras bör vara av slort värde för utredningen vuxna (SVUX). Frändessa principiella synpunkler går jag nu över till alt anföra några synpunklerpå reservalionerna. Enliglpropositionen skall särskild vuxenulbildningsnämnd utses i varje län. Dessanämnder bör i administrativt hänseende liksom studiemedelsnämnderna varaknutna lill centrala siudiemedelsnämnden (CSN). Vuxenulbildningsnämnderna börenligl proposiiionen besluta om fördelningen av medel lill uppsökandeverksamhel samt bevifia dels sädana särskilda vuxenstudieslöd som inle avserhögskoleutbildning, dels timsludie- och dagsludiestöd. Statsrådet föreslår altdenna särskilda vuxenulbildningsnämnd skall bestå av nio ledamöier varav treskall företräda facklig organisalion med LO som huvudorganisation samt tväfacklig organisalion med TCO som huvudorganisation. Fyra ledamöier bör varapolitiskt valda förtroendemän inom primärkommun eller landstingskommun. Av demfordras att de är väl förtrogna med utbildningsväsendet inom kommun och län.Företrädare förde fackliga organisationerna skall domineras av berördaFCO-dislrikl och regionala TCO-kommilléer i den ordning huvudorganisationernabestämmer och sedan förordnas av regeringen enligl utbildningsministernsförslag. Propositionensförslag ler sig märkligt, därför all det underkänner landsting och kommuner somvia sina nämnder ansvarar för ulbildnings-verksarhheten. Del underkänner ocksäden poliliska demokratin och leder in mol etl korporativsamhälle. Enligtcenterns uppfallning är det väsentligt att vuxenulbildningsnämnden ges ensådan sammansättning all den speglar regionens befolkningssammansällning ochutbildningsbehov. Därför bör utse vuxenutbildningsnämnden i desshelhet. Det finns anledning utgå frän att denna dä får en sammansättning somväl tillgodoser de skifiande intressen som finns inom resp. fackliga organisalioner,folkrörelser, näringsliv etc. Del bör stå de landsting som sä önskar fritt alllägga de uppgifter som ankommer pä den särskilda vuxenulbildningsnämnden pänågon av de redan befintliga nämnderna inom , t. ex. utbildnings-eller kulturnämnden. Därigenom vinner man fördelen av att utnyUja en redanbefintlig administration och undviker all bygga upp ylleriigare ell nylladministrativt organ. Förden som är uppväxt i Folkrörelsesverige ler sig det föreliggande förslaget sommärkligt. Jag har sagl del förut. Denna fråga om en vidgad vuxenutbildningberör hela svenska folket och är alldeles för slor för all man inte skall låtaden folkliga självstyrelsen fungera inom den poliliska demokratins ram. Jag ber med detta all få yrka bifall lill reservaiionen 30 underpunkterna 32 a och 32 b. Vidareföresläs i propositionen en vidgning av de ämnen som hillills varitprioriterade. Man föreslår att facklig verksamhel också skall tas med och allfackliga studier skall kunna betraktas som elt prioriterat ämne lika väl somundervisning av invandrare i deras hemspråk. Vidare sägs all all fackligutbildning skall las med. Som vi serdet ärdet emellertid svårt att avgränsa defackliga studierna, och vi frågar oss varför inle också fackliga studier inomlantbrukarnas och småförelagarnas intresseorganisationer blir prioriterade pämoisvarande sätt. Detsamma bör gälla funktionärs- och ledarutbildningen inomorganisalioner och folkrörelser. För all trygga jämställdheten mellan olikastudieförbund bör slå fast all studier i samma ämne och på sammanivå i bidragshänseende måste behandlas lika från samhällets sida oavsettstudieförbund. 1 proposiiionen föresläs ocksä olika typer av stöd till kortareulbildning. Enligl vår bedömning är storleken pä dessa bidrag rimlig och börkunna bidra till att ge korttidsutbildade ökade möjligheter all utnytfiaerbjudna utbildningstillfällen. Bidragen bör i enlighet med SVUX förslagindexregleras. Däremot kan vi inte acceptera en begränsning till enbartarbetstagare. Del finns enligt vår uppfattning slora grupper av korttidsutbildadeäven inom andra kategorier. Exempel pä delta är hemarbelande, alltså en slorgrupp kvinnor, småföretagare, lantbrukare och fiskare. Det är lika väsentligtalt dessa grupper ges ökade möjligheler att ta del av Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. Mänga av dessa människor mäste för all kunna della istudier betala en ersättare och bekosta barntillsyn. Även för dem kan ettekonomiskt bidrag i form av ett limsludieslöd eller dagsludiestöd varanödvändigt för alt de skall ha möjlighel att delta i studieverksamhet. Jag berdärför att få yrka bifall lill reservaiionen 7. Närdet gäller studiehjälpen föreslår statsrådet vidare i propositionen altinackorderingsbidraget skall höjas från 150 lill . Dennahöjning är enligt vår uppfattning inte tillräcklig. Starka skäl lalar för allinackorderingstillägget bör vara av samma storiek som det högsta resebidraget.Vi föreslår därför att inackorderingstillägget höjs till , per månad.Därmed ges frihet att väfia mellan att resa lill skolorten, där sä är möjligl,och alt acceptera inackordering. Från denna utgångspunkt yrkar jag bifall lillreservaiionen 23, Fråganom fria hemresor för de elever i gymnasieskolan som måste inackorderas harupprepade gånger behandlats i . Detta är främst etl problem för värtlands glesbygdsområden, där avståndet lill närmaste gymnasieorl är stort. Jaghar tidigare nämnt den snedrekrytering vi har till högre studier. Det mästeåtgärder lill för att ge ökade möjligheter till gymnasiestudier, som är grundenför fortsatt utbildning. Läginkomst-uiredningen redovisade elt klart sambandmellan glesbygd och låg-inkomsler å ena sidan och kortlidsutbildning å denandra. Frekvensen, dvs. antalet studerande som går frän grundskola tillgymnasium, är lägre än frekvensen studerande som går från gymnasium till högreutbildning. Det bör vara en tankeställare. Meddessa uppgifter i blickfånget måste man fråga sig: Vad erfordras för att glesbygdensungdomar i högre grad skall söka sig lill gymnasiestudier? Att det måste lillsärskilda insalser borde vara klart. Ettav hindren är avståndet till gymnasieorlen, alltså att man mäste inackorderasoch vara borta frän hemmet längre eller kortare lid. Det är självfallet intebara ett fysiskt ulan ocksä ett psykiskt handikapp. Det är etl psykisktmotstånd som dyker upp här. Av den anledningen mäste åtgärder lill som gör detmöjligl för eleverna att behälla kontakten med sill hem. Del var av den anledningensom biföll en cenlerreservation till socialförsäkringsulskottetsbetänkande nr 17 är 1973. Därmed sade ifrån att inackorderade eleverbör "ges räll till fri hemresa varie vecka, delta i de fall de går i denegna g-regionens skola." Det hette vidare: "Förslag därom bör snarastföreläggas ." Denna reservalion bifölls av med 155röster mot 136. Jo, 1974 konstaterade centrala studiehjälpsnämnden i sinanslagsframställning att man måste lösa frågan om hemreseersäti-ning för yngresluderande i gymnasieskolan m. fl. skolformer fr. o. m. 1975/76.Departemenlschefen stannade för att del måste till en ulredning angående dessahemresor. Med anledning därav skrev utskottet: "Utskottetfinner del beklagligt att beslul frän 1973 inle kunnat effektuerassnabbare men anser sig med hänsyn lill vad som anförls i årelsstatsverksproposilion böra godta att hemreseersättning skall utgå försl fr. o.m. /76." Vadföreslår dä departementschefen i årets proposition? Jo, han hänvisar till attcentrala sludiehjälpsnämnden lämnat förslag till utformning avhemreseersältning för inackorderade elever i gymnasial utbildning. Detförslaget innebär att eleverna får rätt lill fri hemresa tvä gånger per månadeller högst 18 hemresor per läsår . I departementschefensskrivning finns icke ett ord om beslut av , ej hellernågonling om beslut av . Del är i högsta gradanmärkningsvärt. Nog bör väl en utbildningsminister kunna läsa vad riksdagenuttalat och på något sätt kommentera det i 1975 årsstaisverksproposition. Menar verkligen utbildningsminislern att riksdagensbeställningar, som uttryckts i sä klara ordalag, inle behöver föfias? Det varett enigt socialförsäkringsulskotl som skrev all det var beklagligt inte fält något förslag. Nog måste det vara genant för ulskollelsmedlemmar, inte minst för dess herr ordförande, all utbildningsministern nuändå inte framlägger något förslag i den här frågan, utan hell enkelt struntari klara beslul om att gymnasieelever inom egen gymnasieregion skallerhålla en fri hemresa . Handläggningenav denna fråga har emellertid ocksä en allvariig innebörd, somregeringspartiet bör tänka pä, nämligen trovärdigheten bakom framlagda förslagoch fattade beslut i utskott och riksdag. Denna fråga om fria hemresor var endel i etl helt paket av frågor. - Jag hoppas verkligen alt delta inte skallupprepas. Vad som här skett är till skada för vårl parlamentariska arbeie, ochjag tror också att del bidrar lill all tilltron till politiker inle är alllförhög. De fel som har begåtts här -att utbildningsministern inte framlägger förslagom en fri hemresa i egen gymnasieregion - kan rättas till genombifall till reservationen 25, vilken jag yrkar bifall till. Närdet gäller flnansieringen av vuxenutbildningen har vi accepterat all man skallta ul en särskild avgift för delta. Vi har gjort det frän den utgångspunktenatt dessa medel skall komma alla korttidsutbildade till del, all vi inle färlämna någon eller några grupper utanför och att avgiften i sin helhet böranvändas just för sludiesociala insatser för de korttidsutbildade på säll somvi förordat i motionen 1937. När vi godtar denna särskildavuxenutbildningsavgift ulgår vi alltså från all alla medborgare som ärkorttidsutbildade skall beredas erforderligt studiesociall stöd. Vi kaninte-vilket jag lidigare starkt betonat-godta begränsningen, att denna reformskulle gälla endasl anställda. Vi anser vidare all ocksäutbildningsverksamheten i övrigl bör finansieras i vanlig ordning överbudgeten. Med del anförda yrkar jagbifall till reservationen 32. Övrigareservationer från kommer fröken senare att motivera här. Jagkonstaterade inledningsvis all meningarna varil starkt Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. delade i utskollet vidbehandlingen av delta ärende. Det gäller främst principerna för hur denuppsökande verksamheten skall ordnas. Vi hävdar bestämt att erfarenheterna frånstudieförbunden och deras förankring i medlemsorganisationerna måsle ulnylfias.Vi hävdar också bestämt all det vidgade utbudet av vuxenutbildning måsle kommaalla medborgare till del. Vi kan således inte godta den avgränsning som defacto propositionens förslag innebär. Avdenna principiella uppfattning följer logiskt att vuxenutbildningsnämnd skallutses av landstingen och vederbörande kommuner. att bäst spegla regionens befolkningsstruktur ochutbildningsbehov. Har man respekt för den folkliga självstyrelsens idé sä måslevalet av utbildningsnämnd enligl propositionens modell avvisas och detta valläggas hos landstingen. Meddel anförda, herr lalman, yrkar jag bifall lill reservationerna 2, 5, 7, 14,15, 18, 19, 22, 23 och 25 saml föfidreservationen 26 i berörda delar, vidarereservalionerna 30 samt 32 och 34. Hen RINGABY (m); De 35 reservationer som finns fogade vid socialförsäkringsulskottetsbetänkande nr 14 visar väl ganska tydligt att många anser att del f n. flnns enhel del fel i vår sludiestödspolitik. Utan tvekan kan man ocksä säga allstudieslödsbestämmelserna är så delafierade och sä krångliga alt en delvispositiv helhet går föriorad i en alldeles onödig byråkrati. blirman faktiskt mer och mer övertygad om del riktiga i all skapa ell hell nyllsludiesystem, ell vanligt annuilelslån i bank med slalsgaranti. Alll flersluderande går också frivilligt över till att finansiera studierna på så sättatt de placerar om sina studielån efter studiernas avslutande. Det socialatrygghetssystem som finns inbakat i del sludiesystem som vi har går fakiiskiatt applicera även på ett vanligt banklånesystem. Enligtproposiiionen 23 som vi nu behandlar som utskollsbetänkandet är grundat påskall vi nu ocksä begåvas med ell nytt studiestöd för vuxna. Del är bra, herrstatsråd, alt vuxna fär ökade möjligheler att studera, särskill sådana somlidigare inle har fått göra del och som kanske har gåll lågavlönade i mänga år.Men det är definitivt inle bra alt lösa frågan på det sätt som statsrådet härhar gjort. Han har gåll ifrån seriösa utredningsförslag som är genomtänkta ochremissbehandlade och lagt elt provisorium som verkligen lämnar mycket övriglatt önska. Socialdemokraternalalar ganska ofta om jämlikhet, men del här nya vuxenulbildningsstödel ärkanske del mest ojämlika som man kan länka sig. Här skapar man verkligenprivilegier för elt fåtal - ell sä litet fätal att siödet framstår som ganskameningslöst. Del är så bra privilegier att det här systemet blir utomordentligtdyrt, och därför går del bara att ge privilegierna till myckel få. En promilleav befolkningen kommer i åtnjutande av delta stöd, och del är verkligen inlemyckel. kommer senare att ge exempel på hur della slår i pengar.Jag skall, herr lalman, i fortsättningenbara redogöra för de reservationer som moderata samlingspartiet har fogat vidsocialförsäkringsulskottets betänkande, och jag skall la dem i den ordning deredovisas i betänkandet. Reservaiionen1 avser del här särskilda vuxenstudiestödel. De som skall genomgå ulbildningpågrundskole-och gymnasienivå eller som kanske skall ge sig in pä yrkeslekniskhögskoleutbildning - det fär de göra - komnier att få mellanfem och tio gånger bällre förmåner än vad andra studerande har. Del tycker viinte kan vara rimligt. Vi säger däremot ja till timsludieslödel, som är avsettför deltagare i studiecirklar, och till dagstudiestödet, som skall utgå förkortare ämneskurser vid folkhögskolor. Men vi säger nej till den nyaarbetsgivaravgift pä 0,15 96 som skall flnansiera det särskildavuxenstudiestödel. Delär, herr lalman, ibland förknippat med mod att säga nej lill nägol. Moderalasamlingspartiet har sagl nej, när vi har ansett alt etl förslaginle har varit bra utformat. Och liden har faktiskt i de flesta fallen visatatt vi har gjort rätt när vi har sagt nej. Vi får se hur det går med del härnya slödel, men del är inle otänkbart all det kommer att framstå som ganskaomöjligt att hanlera . Skall man verkligen försöka nå en bredd pädenna möjlighel att studera, får man nog konstruera slödel på elt annat sätt.Vi har ansett all man t. v. bör koppla detta till det vanligastudiemedelssystemet för vuxna och låta den utredning som skall tillsättasfundera vidare på saken. Bakomreservationen 10 står förutom även och vpk:s ledamöieri utskottet. Reservaiionen gäller uppräkning och värdesäkring av bidraget inomstudiemedelssystemet. Jag behöver inte orda så myckel om den saken, men delkanske kan vara värdefullt att komma ihåg att det gamla studiemedelssystemet -det vanliga banklå-nesyslemel - faktiskt innebar att man inte var ålerbetalningsskyldigför 25 96 i bollen. Det fungerade bättre pä del sättet; man hade studiebidragsom inte behövde återbetalas. Del hade man frän börian även i det nya systemet,men på grund av att penningvärdet sjunkit är studiebidragsdelen nu bara 16 96.Det gör alt skuldbelastningen på de sluderande har ökal myckel kraftigt undersenare år. Vi anser alllsä att studiebidragsdelen skall räknas upp till 25 96och värdesäkras på denna nivå. FruSundberg kommer senare alt redogöra för reservationen 13. Den har medutbetalningen av studiemedlen all göra. Utbetalning sker nu bara en gång pertermin. Del är fråga om ganska mycket pengar - . - som på etllättvindigt säll kan fäs pä en gång. Jag tror all del skulle vara lill nytta föralla parter om utbetalningen kunde delas upp på fler terminer. Reservaiionen15, som i var inne på, gäller behovsprövning motegen inkomst vid siudiemedelslilldelning. får man ha 40 96 av basbeloppet ihal vårsinkomsl, t. ex. en sommarinkomsi på . ulan all man förlorarnågol av studiemedlen. Men sä fort man kommer över dessa . Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. två tredjedelar avöverskjutande belopp.