prot · FY0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Från moderata samlingspartiets sida betonade vi redan närortsklassificeringen infördes, att den under inga förhållanden får varafastlagd . Den bör kunna omprövas när förhållandena så kräver.Det tycks vara fallet redan nu för , , m. fl.platser. Efterdenna positiva genomgång av ett fierial motioner skulle herr talmannen och deärade ledamöter som är närvarande i kammaren kunna ställa den berättigadefrågan: Varför har inte reserverat sig på alla dessa punkter? Jaghar fått den frågan förr och även inför den här debatten, och jag vill gärnasvara på den. Statsrådet har ju delvis gjort det, men inte sett frånde synpunkter som vi i moderata samlingspartiet företräder. Lägetär ju det att ett mycket omfattande utredningsarbete pågår pådet regionalpolitiska området. Inom länen arbetas med förslag till länsprogram- Länsplanering 1974 - som skall ge de regionalpoliiiska riktlinjerna för deolika länen. Arbetet skall redovisas till ,och skall materialet bearbetas. Resultatet skall tillsammansmed långtidsutredningen och sysseisäuningsutredningens första elapppresenteras . Vidare pågår en omfattande utvärdering av regionalpolitikeninom länsplaneringen, sysselsältningsulredningen och expertgruppen för regionalutredningsverksamhet - ERU. Detta har bekräftats av statsrådet. som också bekräftade atlvi under nästa års riksdag skall få en proposition i ärendet. Vimoderater i utskottet anser det rimligt att avvakta bearbetningen av dettamaterial och de slutsatser som kan dras därav innan vi tar ställning till denframtida inriktningen av regionalpolitiken. Detta gäller så mycket mer som delligger så nära i liden och utskottet på den ena punkten efier den andrapresenterar en positiv skrivning och förutsätter atl hänsyn kommer att las tillfrågorna i den till nästa års riksdag aviserade propositionen, vilket jag - medhänsyn till utskottets positiva skrivning och statsrådets deklaration här-förutsätter atl statsrådet och regeringen kommer att göra. Till betänkandet har vi moderater fogat endast en reservation och tvåsärskilda yttranden. Reservationen - nr 4 - gäller beslutet om andra etappenav omlokalisering av statlig verksamhet. har redan berört denfrågan och fru kommer ytieriigare att belysa den. Jag kan därför nöjamig med att erinra om att vi moderater krävde att man skulle inhämtaerfarenheter från etapp 1, vad såväl kostnader som personalproblem beträffar,innan beslut om etapp 2 fattades. Så har icke skett. Vi kan nu konstatera attelapp 1 synes bli myckel dyrare än beräknat och att personalproblemen blivitbetydligt större än beräknat. Både regionalpolitiska skäl och behovet av ennärmare belysning av omlokaliseringens konsekvenser för statsverket, förskattebetalarna och för de anställda talar således för uppskov med de projektinom etapp 2 där alltför stora förberedelser ännu ej hunnit verkställas. Jag yrkar alltså med dettabifall till reservationen 4. Meddet särskilda yttrandet nr 2 angående maskininvesteringar i industricentravill vi framhålla angelägenheten av atl iaktta restriktivitet i vadgäller dyrbara maskininvesteringar i och för uthyrning. Man måste ju räkna med- tyvärr kanske - byte av hyresgäst, och det är inle säkert att den förstamaskininvesteringen passar den andra hyr-segästen. Idet särskilda yttrandet nr 3 efterlyser vi ett samlat ålgärdsprogram för atlskapa förutsättningar för fast bosättning i skärgårdsområdena, och jag harredan tidigare kommenterat det. Detfinns emellertid, herr talman, en åtgärd som vi från moderat håll år efier årfört fram och som utan tvivel skulle vara ytterst värdefull för utvecklingenoch sysselsättningen inom del inre stödområdet. Den hör visseriigen inte tillinrikesutskollels ärenden, men jag anser ändå all den bör omnämnas i en debattsom den här. Det gäller vårt upprepade krav på avveckling av löneskatten i delinre stödområdet. Detkan inte vara rimligt och riktigt att t. ex. de små företagen och jordbrukarnai del inre stödområdet skall vara med om att via ständigt stigandearbetsgivaravgifier betala utvecklingen av företag i expansiva större kommuner.Vi kan konstatera att antalet företag och då inte minst serviceföretagen, somär nödvändiga för befolkningen i glesbygderna inom det inre stödområdet,minskar ganska snabbt f. n. Nr 65 fattning är det, om man vill behålla glesbygden levande, nödvändigt Torsdaeen den attsätta in snabba generella åtgärder. En sådan åtgärd är enligt vår mening 24 anril 1975 'avveckla löneskatten i det inre stödområdet. I de allra fiesta länder sombedriver lokaliseringspolitik praktiseras just differentierad beskatl- Regional utveckling ningi sådana områden. Låt mig sluta med atl uttrycka den förhoppningen att regeringen i denaviserade propositionen tar hänsyn till vad som anförts i utskottets betänkandeoch även funderar litet på om man inte åtminstone skulle kunna pröva dengenerella åtgärd som jag här har talat om, alltså att avveckla löneskatten iinre stödområdet. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Det var två saker i anförande som jag här vill ta upp. Hanär orolig för de bidrag och lån som Industricentra lämnat till vissamaskininvesteringar i och . Där gäller det vissa fastatransportanordningar och anordningar för extra ventilation m. m. Det är sådantsom i och för sig är stödberätligat, men industristifielsen kunde enligtkungörelsen formellt inte stå som mottagare av lokaliseringsstöd, och dågjorde man detta arrangemang som regeringen nu anmäler. Det är alltsåanordningar som blir kvar i lokalerna. Det finns ingen risk för att enföretagare lar dem med sig när han fiyllar. Denandra saken som tog upp var om man inte inom det inre stödområdetborde slopa arbetsgivaravgiften. talade visserligen mest omsmåföretagen, det skall jag erkänna, men han menade väl samtliga förelag inomdel inre stödområdet. Jag har framför mig här en förteckning som visarvinsterna i några stora förelag i det inre stödområdet. Ett av dessa företag ärCellulosabolagei (SCA). Där redovisar man en vinst på 747 miljoner för 1974.Mooch redovisar 483 miljoner, Marma 232 miljoner och Norrlandsskogsägare (NCB) 270 miljoner. Vidare har min gamle arbetsgivare &Ala skrapat ihop 112 miljoner. Vadjag vill säga med detta är, all mot bakgrund av de stora vinster som de fiesiaskogsbolag redovisar skulle det vara orättmäligt alt lätta skattebördan genomatt för dem avskaffa arbetsgivaravgifien. Och därtill kan läggas att detta inteskulle skapa ett enda nytt arbetstillfälle, däremot kanske en ökadaktieutdelning. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Vad maskininvesteringarna och Industricentra angår sade jag bara all vi skall vara restriktiva i fortsättningen, ty man kan inte vara säker på att en eventuell kommande hyresgäst har behov av samma maskiner som den förste hyresgästen hade i samma centrum. Men om det bara gäller ventilationer och liknande har jag naturligtvis ingenting emot det, i . Annars är det en restriktivitet som 52 jag tycker är riklig. Sedanbetonade jag all det här gällde det inre stödområdet, och jag är faktisktgranne med ett av de bolag som talade om, nämligen &Ala, och det ligger inte inom inre stödområdet -i varje fall intehuvudkontoret, där siffrorna redovisas. Det är väl ungefär likadant med deandra företagen. Och det är i det inre stödområdet som vi menar att man skulleavveckla löneskatten. Även om samtliga de företag i Östersundnämnde skulle ligga inom det inre stödområdet och hela deras vinstbeskattningskulle ske där, så visar eget exempel atl det är något fel ikonstruktionen av vårt skattesystem. Det måste vara något fel på ettskattesystem som kan verka så orättvist att mindre företag i del inrestödområdet får vara med och betala det lokaliseringsstöd och de bidrag som endel av de stora förelagen fåll. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Vi skall inle blanda ihop begreppen, . Del är riktigt allt. ex. & Ålas huvudkontor ligger utanför det inre stödområdet, mende här bolagen har hundratals anställda inom det inre stödområdet som debetalar arbelsgivaravgifi för. menar ju att man skulle slopaarbetsgivaravgifien - då skulle företagen anställa mer folk även inom det inrestödområdet. Men den effekten kommer en sådan operation säkert inte att få.Däremot får man ett stort inkomstbortfall för staten och en del andraeffekter, om man tar bort arbetsgivaravgifien. Är man ute efier att skapa nyaarbetstillfällen, tror jag atl man tar grundligt miste när man förordar ensådan operation. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Det viktigaste är ju att hållaglesbygden levande och försöka ha serviceföretagen där, och det är i regelmindre företag. Enligt vad jag har mig bekant betalar de stora bolagen arbetsgivaravgifienför hela personalen från huvudkontoret. Företagen anses ligga där huvudkontoretligger - man betalar inte arbetsgivaravgifien lokalt. Som framhållits tidigare i debatten om detta betänkande har del även iår väckts många motioner om regionalpolitiken. Jag skall strax återkomma lilldetta. Låt mig först få siiga alt en del av dessa motioner inte är helt nya.Del är väl något av tekniken här i alt återkomma med sina yrkanden årefier år. Man gör det i förhoppningen att vinna gehör för sinakrav. Jagvill inledningsvis ta upp ett av dessa krav. Det är förslaget i motion 1695 omen decentralisering av beslutanderätten i lokaliseringsärenden. Vi framhöllredan i en motion till riksdag att en decentralisering tilllänsstyrelserna skulle innebära uppenbara fördelar. Vi fick då inle något gehörför detta krav. kan vi dock konstatera all vi nu genom Ulskoilelsskrivning fåll stöd för detta vårt krav. Nr 65 nämligen på s.ll och 12, där motionen behandlas, alt utskottet utgår Torsdaeenden '''' " " parlamentariska utredningen om decentralisering iförvalt- 24 aoril 1975 ningenutnyttjar sin möjlighet att lägga fram ett separat förslag. _ är nämligenönskvärt all förslaget presenteras i sådan tid att det blir Regional utveckling möjligt för statsmakterna attla ställning i samband med den centrala utvärderingen av länsplanering 1974",säger utskottet. Detta vill utskottet nu ge regeringen till känna. Vi är frånvårt håll till freds med atl vi nu har vunnit gehör för behovet avdecentralisering av beslutanderätten i lokaliseringsärendena. Statsrådetsade förut alt del finns risker med den här miljardrullningen. Men man får tarisker - del ligger i sakens natur all man måste la vissa risker i ettomfattande ekonomiskt engagemang. Det är väl ingen som vill motsäga det, menvad vi tror och hoppas är att man skall få ännu bättre möjligheter lill bådebedömning och uppföljning, om man kan åstadkomma den decentralisering av såvälbeslutanderätten som uppföljningen, som vi alltså har föreslagitoch som vi nu har fått gehör för. Som jag sade inledningsvis är det många motioner i detta ärende, ochalla dessa motioner berör också många orter. Jag roade mig med att räkna igenomhur många län som berördes av de olika motionerna, och jag fann att det varinle mindre än elva län. Hur många orter inom varje län som berörs har jag intekunnat följa upp. Det intressanta är väl ändå att de propåer som gjorts interör bara , , och - som vinaturligtvis ofta när det är fråga om lokaliseringsstöd och regionalpolitik harall anledning att syssla med. gäller det också mitt eget län, ,det rör i allra högsta grad - alltså både ochlänet - samt , , , , och , för att nu räkna upp dem som jag fann i de många motionerna. Delär klart atl detta är hjärtenära angelägenheter, som man gärna tar upp. Ingenav oss skulle väl vilja ställa sig upp och säga all del måste vara galet medsådant som med ett full uttryck brukar kallas för bypolitik. Var och en fårsjälvfallet tala för sig själv - vi har ändå fått uppdraget från de väljare somvi har där hemma att ta fram våra angelägenheter och söka tillvarata våraintressen. Jag skulle kunna ta exempel från milt eget län, men eftersom jagser att det på den relativt långa talarlistan finns andra företrädare för dessaintressen som jag tror tar upp det ämnet skall jag i stället exemplifiera medGotland. Detvar en avgjord fördel när vi fick igenom kravet på atl skulle tillhöra stödområdet - det hade varit ett länge närt krav. yrkas det en fortsättning, som går ut på atl Golland skall tillföras del inre stödområdet. Även fördel kravet finns givetvis gehör,efiersom det visat sig att det var så bra när Golland kom all tillföras stödområdet. Kan man ta ytterligare ett steg, är det naturligtvis en fördel. 54 Inom utskottet är man också medveten om detta. längst ner på s. 14 ochöverst på s.,16: "I fråga om del inre stödområdet föreslog utskottet"- alltså - "inte heller någon förändring men förordade enförsöksverksamhet som innebar att det till det inre stödområdet knutnasysselsältningsstödet skulle i vissa fall kunna utgå till företag strax utanförgränsen samt på ." Ja,fru talman, jag har tagit detta som exempel på den teknik som vi arbetar med,och när man möter gehör i utskottet, noterar man ju del med tillfredsställelse. Men jag skall sägaytieriigare något. Imotion 1975:1695 av i m. fl. tar vi upp frågan omservicegarantin för orter i glesbygden. Vi är inle riktigt till freds med denlångsamma takt i vilken frågan har behandlats. i har tidigarei debatten behandlat den reservation som vi avgivit och som även centerpartietsrepresentanter i utskottet anslutit sig till. Vi kräver i reservationen attriksdagen med bifall till motionen som sin mening ger regeringen till känna atlförslag till servicegaranti för mindre orter måste tas fram i sådan tid attfrågan kan behandlas i samband med den proposition som har aviserats pågrundval av länsplanering 1974. Fråganom servicegaranti i relation till sysselsättningssvårigheterna har tidigareberörts i debatten. Del kan därför finnas skäl att ytieriigare understryka attjust serviceförsörjningen är viktig för sysselsättningsutvecklingen. Om delfinns brister i serviceförsörjningen riskerar man att permanentasvårigheterna. Därför är det angeläget att kraftfulla motåtgärder vidtas. Dettaframhöll i i en reservation till siyrmedelsutredningen.Där säger han vidare, och det förtjänar atl understrykas i detta sammanhang,all "restriktiva styrmedel riskeraratt hämma expansionen i näringslivetoch därmed försämra förutsättningarna för en jämnare fördelning avarbetstillfällena mellan regionerna". Och så hänvisar han till attutredningsmajoriteten understryker atl ett system med tillståndsprövning integer ytieriigare sysselsättning. I stället för atl bygga ut samhällsfunktionernabör en förstärkning ske på områden som kan verka stimulerande pånyföretagsamhet och expansionstakt. Jaghar velat understryka delta, fru talman, med hänsyn till den debatt som harförekommit för att därmed också klargöra ställning i denna fråga. Iinrikesutskollels betänkande behandlas också skärgårdsproblemen, och del är ioch för sig naturligt eftersom utskottsledamölerna vid besök i haft möjlighet att studera problemen. I utskottet finns självfalletockså människor som mer eller mindre kommer i kontakt med skärgårdsproblemen.Det är uppenbart för hela utskottet atl här finns problem som måste få enbättre belysning. Detta säger utskottet klart och tydligt: "Utskottet ärmedvetet om att speciella problem råder i landets skärgårdar. De problemen, somkan skifia mellan olika skärgårdsområden, gäller inte bara den bofastabefolkningens utkomstmöjligheter utan avser även trafiklekniska frågor,tillgång till kommersiell och annan service, skolfrågor m. Viär i utskottet eniga om atl låta oss nöja med detta med hänsyn till det arbetesom pågår på området. Jag har bara velat markera det som en angelägen uppgififör den fortsatta verksamheten. Vi har alltså ställt oss bakom förslaget att dehär frågorna skall utredas i det fortsatta Regional utveckling arbetet. Inomfolkpartiet ser vi med tillfredsställelse mycket av det som sägs i utskottetsbetänkande som ett bifall till en rad krav och önskemål som vi under fiera århar framfört. Jagvill , fru talman, understryka att jag biträder yrkandet om bifalllill reservationen 7. Underdetta anförande övertog fru tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. År har de regionalpolitiska frågorna tilldragit sig ett stortintresse från de enskilda riksdagsmännens sida. De många motionerna ger juockså elt belägg för detta. Äveni år har utskottet haft att behandla elt stort antal motioner med skildayrkanden. Trots delta har endast åtta reservationer fogats till utskottetsbetänkande, och det kan konstateras all en myckel stor majoritet står bakomhuvuddelen av de förslag som vi har redovisat. Det ärsom vanligt endast centernsom försöker atl profilera när del gäller regionalpolitiken. Man gör det genomatt begära en parlamentarisk utredning som skall utvärdera den nuvaranderegionalpolitiken och lämna förslag till en ny politik pä området. Detär inte några nyheter som presenteras i reservationer utan gamla, viddetta laget ganska slitna fraser om decentraliseringens alla välsignelser. Somvanligt är det också ett mycket luftigt resonemang som förs i reservationerna.Del framgår knappast vad egentligen menar med det som skall bli en nyregionalpolitik - bortsett från att man som vanligt vill ha bortortsklassificeringen och ersätta del som man kallar centralistiskabefolkningsramar med egna målsättningar för befolkningstalen. Närcentern säger sig vilja ha en ny regionalpolitik har man tydligen också denuppfattningen att vi har fört en misslyckad regionalpolitik i vårtland. Finns det nu något belägg för detta? Det är vi genomfördeden första större regionalpoliiiska reformen genom att lokaliseringsstöd i formav lån och bidrag började utgå. Del är många som har påmint om detta . Framtill utgång har genom lokaliseringsstödet tillskapats över 30 000 nyasysselsättningstillfällen, varav över 22 000 inom stödområdet. harinvesteringsfonderna haft stor betydelse i de regionalpolitiska sammanhangenoch ytterligare ca 15 000 nya sysselsättningsiill-fiillen, varav över 10 000inom stödområdet, har tillskapats genom användande av investeringsfondsmedel ilokaliseringspolitiskt syfie. Under1970-talels första år har vi också fatlat beslut om utlokaliseringen av ett40-tal statliga verksamheter plus ett 10-tal delar av statliga verk till 14orter, vilket också innebären nytillskott av ca 10 000 arbetstillfällen iregionerna utanför . Delfinns naturligtvis en rad andra reformer som haft betydelse när det gäller attskapa större jämställdhet orter och regioner emellan och som har främjat enjämnare regional tillväxt och bättre differentiering i sysselsättningen. Jagvill bara nämna förläggningen av universitetsutbildning lill elt antal orter ibörjan av . Den krafiiga satsning som skett på utbildningssidan överhuvud laget har hafi en väldigt stor betydelse från regionalpolitisk synpunkt.Att det haft stor betydelse för när man där blivit alltmersjälvförsörjande beträffande den högre utbildningen är ju uppenbart. Det ärockså en av de bidragande faktorerna när det gäller den numera gynnsammarebefolkningsutvecklingen i de nordligaste länen. Delkan konstateras atl industrisysselsättningen ökat inom stödområdet under sammatid som den har minskat i andra delar av landet. Vi har alltså uppnatten hel del av det som avsågsnär lokaliseringsstödet infördes och det vi åsyftade med de målsättningar ochriktlinjer som antogs 1972, nämligen att regionalpolitiken bör syfta till ensådan geografisk spridning av de tillgängliga resurserna att människor i deolika regionerna kan erbjudas likvärdiga sysselsättningsmöjligheter och en likvärdigservice. Det är en hög målsättning, och vi har naturligtvis lång väg kvar innanmålet kan sägas vara uppnått. Men det har, enligt min uppfattning, verkligensatsats för all åstadkomma en regional balans och det har också hittillslyckats i mycket stor utsträckning. Trotscenterns tal om att vi främjar storsladstillväxten, att primära centra är elthot mot de mindre kommunernas utveckling, om centralistiska befolkningsramarosv. har faktiskt den drivna regionalpolitiken avsatt betydanderesultat framför allt inom stödområdet. Ett belägg för delta gerbefolkningsutvecklingen, som jag talade om förut, liksom det faktum att medande tre storstadskommunerna och fienalel primära centra i övriga landet harminskat i befolkningstal har del skett en ökning i primära centra iNorrland. Jag kan t. ex. påpeka alt Algols Nord-etableringen har betytt ensysselsättningsminskning i med ca 800, medan flera orter i Norrlandnaturligtvis får ökad sysselsättning i stället. Å andra sidan vill jag i deltasammanhang peka på alt näring.sliv får en bättre differentiering på siktgenom exempelvis Volvoetableringen i . Delta, tycker jag, är elt exempelpå praktisk regionalpolitik. Man får både ta och ge. På samma sätt bör mandärför också bedöma ulfiyttningen av statlig verksamhet. Vi har ju haftständigt åierkommande debatter i den frågan, och det finns kanske ingenanledning att la någon större debatt därom i detta sammanhang, efiersombeslutet redan är fattat och förankrat i en stor riksdagsmajoritet. Men nukommer tillbaka med en reservation enligt vilken de vill allbeslutet skall rivas upp. Som huvudskäl för yrkandet har man Nr 65 anfört att omlokaliseringen ansågs vara ett led i strävandena atldämpa ~ , , expansioneni men att del numera inle föreligger 94 '1 1Q75 '"sådan förutsättning. Reservanterna menar alt det i stället har uppstått enstagnation som kommer att förvärras. Man talar också om försämrad Regional utveckling arbetsmarknad. 1delta sammanhang kan det kanske vara av intresse att påpeka atl antaletförvärvsarbetande i statlig tjänst i trots utlokaliseringenberäknas öka med 6 000-10 000 personer . Del kan ocksåförijtsättas att den övriga tjänstesektorn kommer att växa. Däremot har detskett en minskning när det gäller industrisidan, men det är inte någotspecifikt för - det gäller också på andra orter. Efiersom Stockholmär vår huvudstad med så gott som all central admini.slration samlad på en handmed riksorganisationernas kanslier, länsorgan m. m. är det självklart att därfinns en betydande tjänstesektor och att det kommer att vara så även iframtiden. Det kan från den synpunkten anses som praktisk regionalpolitik attvi försöker utlokalisera en del statliga verksamheter som inte nödvändigtvismåste ha sill säte i , medan vi å andra sidan anser att det finns skälför en industriell tillväxt. Jaganser att situationen i knappast är så bekymmersam som manvill göra gällande i de motioner som behandlar Stockholmsproblemen. ex. har en problematik med motsatt utveckling: alltför mycket av tungindustri, medan den övriga sektorn knappast kan sägas balansera detta. Sammaförhållande gäller i många av våra primära centra i södra och mellerstaSverige. De har också i många fall haft en ogynnsam utveckling, som jag sadeförut, eller i vissa fall ökat mycket obetydligt. Det har i vissa fall varitfråga om en nedgång och i vissa fall en obetydlig ökning. Detfinns inte så stor orsak att gå in på enskilda orter och län i dettasammanhang. Vi kommer all få ett mycket omfattande material alt ta ställninglill, efiersom resultatet av det samlade utredningsarbetet, som nämnts fieragånger här , väntas föreligga . Däremotfinns det skäl att bemöta reservation om ett upphävande avbeslutet om utfiytining av statlig verksamhet. Det sägs i reservationen attplaneringen av etapp 2 inte kommit så långt att del utgör hinder mot en omprövning.Är del verkligen så? I sitt inlägg här log ju tillbaka litet närhan konstaterade atl del endast var på vissa orter som förberedelsearbetet intehade kommit sä långt. Om hade hafi samma förnuftiga synpunkterför , skulle han inte ha velat vara med om att riva uppbeslutet om etapp I. Men då var han faktiskt på väg alt riva uppbeslutet om provningsanstaltens utfiytining. Jag måste rekommenderaherrar och och alla mo derater som har för avsikt alt stödja denna reservation att gå ut och jg fråga de moderata förtroendemännen i de aktuellakommunerna.