prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:15 §1 Justerades protokollet för . §2 Antalet suppleanter i vissa utskott Enligt till kammareninkommet protokollsutdrag har valberedningen - för alt bereda ersättare för riksdagsmän tillfälleatt tjänstgöra i utskott - föreslagit all antalet suppleanter itrafikutskottet skall utökas från 15 till 16, i social-, kultur-, utbildnings-,närings- och civilutskotlen från 16 lill 17 samt i från 17lill 19. Jaghemställer atl antalet suppleanter i trafikuiskoliei bestämmes lill 16, isocial-, kultur-, utbildnings-, närings- och civilutskotten till 17 saml iJordbruksutskoliel till 19. Antaletsuppleanter I vissa utskott Omsärskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. Kammarenbiföll denna hemställan. §3 Meddelande om fyllnadsval Jagfår meddela atl fyllnadsval till utskott kommer alt företas vid sammanträdenden 5 och . §4 Om särskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. Fru statsrådet erhöll ordet för all iett sammanhang besvara dels fröken () anmälda fråga,1975/76:44, dels () och () anmäldafrågor, 1975/76:64 resp. 72, och anförde: Fröken har frågat mig om jag är beredd att låta göra en översynav svenskämnets ställning i med sikle på ökad träning av elevernasläs- och skrivförmåga. FruSundberg har frågat mig om jag planerar all vidta särskilda åtgärder för attförbättra undervisningen i svenska med hänsyn till resultaten av gjordaundersökningar om svenska ungdomars läsförmåga. HerrBladh har frågat mig vilka initiativ Jag kommer alt vidta för atl barn som harsvårigheter i svenska skall få tillräcklig hjälp och tillräckligt slöd frånskolan. Omsärskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. Jag avser all besvarafrågorna i ett sammanhang. Skolansträning av baskunskaper och basfärdigheler har kommit alt uppmärksammas i allthögre utsträckning . Brister i ungdomarnas läs- ochskrivförmåga och läsintresse har då särskilt påpekats. Så t. ex. har dessaproblem behandlats av barnstugeulredningen, utredningen om skolans inrearbeie, litteraturulredningen och låginkomst-utredningen. Avdessa utredningar kan utläsas atl brister i elevernas läs- och skrivförmågamåste angripas med en rad olika åtgärder, bl. a. genom en intensifieradsvenskundervisning. Den konferens som anordnade 1972 i syftealt utarbeta förslag till ett handlingsprogram för svenskundervisningen gavklara besked om atl man måste bredda aspekterna på elevernas utveckling iskolan för att komma närmare en lösning på läs- och skrivproblemen. Brister iläs- och skrivförmåga är emellertid uttryck för problem som rörelevens hela situation i hem, kamratkrets och skola. Vi måsle sålunda angripadessa problem med olika metoder. En av dessa är att kunna ge samtliga barn enstimulerande uppväxtmiljö med rikliga tillfällen att träna utvecklandet avkommu-nikationsfärdigheler. På grundval av elevernas upplevelser och erfarenheteri samspel med andra i hemmet, och i skolan, dvs. elevernasverklighet, kan vi utveckla deras språkförmåga. Del är bl. a. mot dennabakgrund förslagen från barnstugeutredningen och utredningen om skolans inrearbete skall ses. Jagvill också påpeka all en betydande del av de faktorer som bestämmer deskillnader i läs- och skrivförmåga som uppträder bland skolbarn redan harutvecklats . Sambandet mellan social bakgrund och barnsspråkutveckling har också uppmärksammals. En av de viktigaste åtgärderna föratt skapa bättre förutsättningar för en följande utveckling av läs- ochskrivförmågan är därför alt medvetet stimulera förskolebarnens jag-utveckling,begreppsbildning och kommunikation. Detta är också en huvuduppgift för arbeteti förskolan och ingår därför som en vikiig del i den arbetsplan för förskolansom har färdigställts inom . Beslutet om denallmänna förskolan och de speciella åtaganden som samhället gjort genom lagenom förskoleverksamhet för barn med behov av bl. a. språklig stimulans äruttryck för de långsiktiga åtgärder som har vidtagits för atl komma lill rättamed läs- och skrivsvårigheter. Inom pågår vidare i samarbetemed ett arbete med atl utforma en utvecklingsplan församarbetet mellan förskola och lågstadium. Olika projekt har ocksåigångsatts i flera orter i landei på della område. Pågrundval av förslag från liileralurutredningen beslutade på förslagfrån regeringen bl. a. om ökal slöd för all siimulera uigivningen avbarnböcker. Vid samma tillfälle beslutade även om en tvåårigförsöksverksamhet med läsfrämjande åtgärder bland barn och ungdom. Som ytterligare exempel påutvecklingsarbete som kommit i gång under senare år kan nämnaspågående projekt inom utvecklingsblocken i , , ochVäxjö. 1 dessa ingår grupper som sysslar med läsning och språkutveckling. IGöteborg arbetaren ston anlal lärare och elever med all ulveckla elevernasförmåga alt läsa och skriva. Vidareförsöker man i ett anlal gymnasieskolor förbättra kunskaperna i svenska bl. a.genom en samverkan mellan undervisningen i svenska och i andra ämnen. Sommaren1975 sände ut en handledning som kan underiätla för lärare ochelever atl bygga läs- och skrivträningen vid de yrkesinriktade linjerna påtexter och uppgifter som är akluella för det blivande yrket. Isyfte atl ge ökade möjligheter lill fortbildning i svenska publiceradeskolöverstyrelsen ett fortbildningsmaierial för lärare i svenska medbeteckningen Läs- och skrivsvårigheter. Kurser i språksociologi, barns ochungdoms läsning samt språkutveckling har anordnats i samarbete mellanskolöverstyrelsen och universitetskanslersämbetet. För de planerade kurserna ispråkutveckling har utarbetats en särskild handledning. Språket och skolan. Sedanett par år finns en arbetsgrupp med uppgift att framlägga förslag till nyariktlinjer för metodikundervisningen i svenska vid lärarhögskolorna.Arbetsgruppen vänlas framlägga sitt förslag. Ettannat viktigt arbete som bedrivs inom gäller frågan om hursvensk-undervisningen i bättre skall kunna anknytas till aktuellateorier om språkutveckling, allmän utveckling och inlärning samt lill de avriksdag och regering fastställda målen och riktlinjerna för skolan. Deålgärder som Jag redovisat och som rör både familje-, kultur- och skolpolitikeninnebär att problemet med elevernas läs- och skrivförmåga angrips på olikaområden och med olika metoder. Det är sålunda inte ett problem som enbart kanlösas genom ökad träning på särskilt avsatt tid. Det är mer en fråga om attskapa ett gemensamt socialt och känslomässigt klimat som medger att elevernasuttrycksförmåga utvecklas. Delta är en uppgift för alla lärare och måslegenomsyra hela skolans arbete. Uppgiften vilar också på föräldrarna och allaandra som har kontakt med barn och ungdom. undervisningen i svenska kan inte på del sätt fröken och fruSundberg menar ses över isolerat. Som framgått av min redovisning har frågan omelevernas kommunikationsfärdigheter angripits genom initiativ frånskolöverstyrelsen, pedagogisk forskning, läroplansarbete, försöksverksamhet m.m. inte enbart avseende den direkta svenskundervisningen utan skolans totalaförmåga att avhjälpa elevernas brisler i språkutveckling. Också andra områdenän skolans har uppmärksammals. Allt detta arbeie borde leda fram till enbättre situation för de språkligt handikappade eleverna. Regeringen är självfalletberedd atl ingående pröva förslag till ytterligare åtgärder för att medverkatill alt de mål som har uppställts för skolan verkligen uppnås. Omsärskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. Omsärskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. Fröken (): Jag lackar statsrådet för svaret på min fråga. Det var Ju utföriigl ochgav många posiliva aspekter på den här frågeställningen. Jagdelar statsrådets uppfattning att undervisningen i svenska inte bara kan sessom en isolerad företeelse för skolans del, utan alt åtgärder bör vidlas somspänner över ett vidare fält i den riktning som statsrådet redogjort för. Jagskulle emellertid vilja gå in på den del av frågeställningen som rör självaskolan, eftersom del närmast hör lill utbildningsutskottets område. Delhar ju kommii en hel del förslag. Jag vet att statsrådet blivit uppvaktad frånSvensklärarnas förening, som har fört fram ett helt åtgärdsprogram. Jag skullebara vilja nämna ur detta: forsknings- och utvecklingsarbete, som skulle kunnata sikle på frågan om hur barn och ungdomar tillägnar sig språk,ulvecklingspsykologiskl och språkligt-socialt; förhållandet mellan stoffarbetsformer och färdighetsträning; orsakerna till den stagnation som kaniakttas under senare delen av mellanstadium och under högstadiet;grammatikundervisningens funktion; de lal- och skrivängsliga elevernassituation osv. Man påpekar också atl litteralurundervisningen måste förstärkas,kontinuiteten i svenskundervisningen måste förbättras, svenskämnet kräver ökallimtal och mindre undervisningsgrupper, grundutbildningen och fortbildningen avlärare måsle byggas ut, en arbetsgrupp bör tillsättas med uppgift att utarbetahandlingsprogram. Jagvill också påpeka att slutrapporten från förstudieplansöversyn i svenska har inriktat sig på en nödvändig förstärkning avlärarutbildningen i svenska och också föreslagit att det anordnas forskarutbildningi svenska med pedagogisk inriktning. Man har vidare föreslagit all ensamarbetsgrupp bildas som kontaktorgan i läroplans- och kursfrågor mellan SÖoch UKÄ. Jagräknar med atl det finns möjligheter för statsrådet alt ta med alla de härförslagen i den framtida planeringen av svenskundervisningen på så sätt i variefall atl dessa förslag ställs under noggrann prövning. Delfinns alltså plats för åtgärder av fiera slag, och jag begär inle altstatsrådet skall ta ställning till alla de förslag som jag här harberört, men jag skulle vilja veta: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådetatt ytterligare vidtaga för att avhjälpa de rådande bristerna i fråga omsvenskundervisningen i dagens skola? FruSUNDBERG (m): Jag skall be att få lacka statsrådet för svaret. Jag villgärna börja med att säga att Jag instämmer i vad som där har anförts omangelägenheten av atl barnen redan på ett tidigt stadium tränas ikommunikationsfärdigheter och får en god språklig utveckling. Mende undersökningsresultat som är bakgrunden till min fråga gäller inle i förstahand kommunikationsfärdigheter i allmänhet utan de rör den konkreta uppgiftenatt kunna läsa och skriva. a. alt mindre än 90 %av dagens svenska ungdomar behärskar alfabetet, dvs. att sätta bokstäverna irätt ordning. Den visar också, tyvärr, att svenskundervisningen på det tvåårigagymnasiet, där man bara läser svenska under ell år, inte förbättrats och altmånga elever lämnar utan förmåga att fylla i blanketter avenklaste slag. Detta gäller även gymnasieeleverna. Dessutom har de enläshaslighei, del visar den här undersökningen, som är ulomordeniligt låg.Detsamma visar olika internationella undersökningar. Detär klart att man kan lösa de här problemen, statsrådet , genom attförändra den sociala miljön långsiktigt, bedriva försöksverksamhet, prövaförslag osv. - såsom redovisas i svarei. Men vad jag saknar i svaret ärkonkreta förslag om hur alla elever som går i skolan skall få möjlighettill en bättre undervisning i svenska. Vi har t. ex. , som ladesned men som ändå skulle få en fortsättning, bl. a. i vad gällersvenskundervisningen. Jag hade hoppats att svarei skulle lämna någonredovisning av de målpreciseringar som man avser att göra. Det visar signämligen att ingenstans i läroplanen finns angivet vad eleverna skall kunna iläsning och skrivning. Det talas om: en riktpunkt bör vara, man bör utvecklaelevens färdigheter osv. Men något exakt fastställande av vilka kunskapsmåttsom är tillfredsställande för olika årskurser finns inte. Jagvill också erinra om all dåvarande högerpartietställde krav på att ämneslärarulbildningen skulle vara mer omfattande, bl. a.när det gällde svenska. Vi har sagl att det inte räcker med tvåterminers akademiska studier för att bli ämneslärare i svenska. Enannan sak: Varför har statsrådet ingenslans i svaret tagit upp frågan om bokensom läromedel? Mer och mer går man över till "fyller-i-uppgifter"och häften. Vad har del haft för konsekvens för läsförmågan att boken alltmersällan används, alt eleverna läser mindre i skolan? Det skulle jag gärna viljahöra fru statsrådet svara på. Omsärskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. HenBLADH (s): Jag ber atlfå tacka fru statsrådet för svarei på min fråga. Bakgrundenär den nu och pågående uibild-ningsdebatten, som förtillfället särskilt rör sig om hur svenskundervisningen fungerar eller rättaresagt inte fungerar. Många exempel på dess misslyckande har redovisats, och likamånga förslag har framförts om hur problemen skall lösas: mera tid för ämnet iskolan, längre utbildning för lärarna osv. Kravei på mera lid i skolan verkarvara gemensamt för en mängd ämnen. Alla vill ha mera tid för just sill ämne,men man glömmer i detta sammanhang borl eleven och elevens arbetstid. Det harman i viss mån också gjort i den nu pågående debatten. Eller rättare: man harför litet undersökt hur mottagaren, dvs. eleven, fungerar. Har denne fått möjligheteratl träna upp sin mottagningsförmåga, sin kommunikationsförmåga och sinafärdigheter? Och hur är den enskildes Nr 15 bakgrund? Tisdaeenden ' ®' ''" '' tidigaste barnaåren är avutomordentligt stor vikt " ' barn. Miljön formar för hela livet. --------------- manbörjar kommunicera och ta kontakter, del är då aktiviteter skall Om särskilt stöd sporrasoch människor skall mötas. I en inlressanl artikel i från skolan åt vissa heter den 30 okiober, som var betitlad "Hemmet avgörbarnens språk- elever, m. m. kunskap", redovisade man noga rön av forskarenThord rörande hemmets och miljönsbetydelse för barnen. Dessa rön visar att det är viktigt atl barnen tidigt fårlära sig all vara med de äldre och lyssna, se, tala, fråga och vara med på ettlevande sätt. De barn som inle får denna möjlighet kommer alltid alt varahandikappade i vad gäller både språkutveckling och färdigheten att meddela sigmed andra. Det gäller sådant som alt diskutera, ifrågasätta, tränga in ifrågekomplex och för-kovra sig. I artikeln nämns bl. a. att barn från trasigahemmiljöer och barn från hem där uppfostran går ul på tillsägelser och orderofta får språkliga hämningar. Del heter vidare: "Ochsådana miljöer finns inom alla samhällsgrupper. I är del språkligahandikappet inte så mycket knutet till socialtillhörighet som tilluppfostringssituationen, till sättet hur familjen fungerar." Inlressanlär också att samma tankegångar har tagits upp i barnstugeutredningensbetänkande Utbildning i samspel. Det rör sig här om utbildning för dem somskall ha hand om våra barn, de yngsta i samhället, och som också skall slå förden miljö sorn är så viktig för barnens utveckling. Man betonar på mångaställen hur viktigt det är att barnet får vara med på ett levande sätl. Manlanserar beteckningen "dialogpedagogik", något som Jag skall be atlfå återkomma till om . I mitt svar gjorde Jag en lång uppräkning av de aktiviteter som ägerrum i arbetet på atl utveckla alla barns språkförmåga. Trots denna långauppräkning kunde Jag ändå inte göra rättvisa åt alla dem som lokalt, regionaltoch centralt är sysselsatta i detta arbete. Jag menar att det nu är viktigt attlåta det arbetet ge resultat. Allade som på allvar försöker sälta sig in i frågorna om elevers språkutvecklingoch om orsaken till språkfatiigdom finner, alt detta är ett mycket kompliceratspel. Det är omöjligt atl peka på en eller några få konkreta åtgärder som skalllösa problemen, det må gälla behärskandet av alfabetet eller annat. Inte hellertror Jag på enkla krav av typen en ytterligare undervisningslimme i svenska iden ena eller den andra årskursen. Språket ärju ett socialtfenomen. Basen i den språkliga kompetensen är alt kunna, våga ochvilja använda sina språkliga resurser. huvuduppgiften vara atlstärka elevernas tilltro till den egna språkliga Språkarbetet iskolan måste syfta till att främja inte bara ele- 8 vernas språkutveckling ulan hela deraspersonlighetsutveckling. Fröken (): Jag kan instämma i vad statsrådet här säger om behovei avatl se hela situation även socialt, när del är fråga om att stärka derasmöjligheter till språklig utveckling. Jag tror också att det gäller att stärkaelevernas tilltro lill den egna språkliga förmågan. Men Jag vill som gammalsvensklärare ändå poängtera att eleverna i ämnet svenska lika väl som i andraämnen bör få en stomme av fasta grundkunskaper och färdigheter att bygga vidarepå. Inlärningen av sådana baskunskaper och färdigheter måste få sin tid ochmåste ske med metoder som är avpassade efter elevens åldersstadium. Den kräveren medvelen satsning, en medvelen träning i läsning, skrivning, muntlig ochskriftlig framställning och grammatik, så man får denna "stomme" atlbygga vidare på. Detta måsle man ge tid och plats åt i skolundervisningen. Vidaretror jag att vi behöver tänka på fortbildningen av lärare. Den fortbildning påolika områden, som vi ser såsom önskvärd för skolans lärare, anser jag ialldeles särskilt hög grad behövs i ämnet svenska. Får inte eleverna singrundkunskap i det ämnet, blir de mer eller mindre handikappade när det gällerinlärningen av andra ämnen och när del gäller deras egen situation i samhälleti övrigt. Omsärskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. FruSUNDBERG (m): Jag tror inte heller, fru statsråd, på en extra svensktimme . Jagställde några frågor till statsrådet men fick dem inte besvarade. Jag skallupprepa dem. Men låt mig först ta upp vad som står i svarei omskolöverstyrelsens konferens . Tillden konferensen och till vad som där kom fram ställdes ju mycket storaförhoppningar, som statsrådet här också redovisat. Men vilka konkreta förslaghar den konferensen lett lill? Vidaretalas det här mycket om kommunikalionsfärdigheter. Men min fråga lillstatsrådet är: Utgör inte själva läsandet en berikning av språkfärdigheten?Här verkar del som om man förts skulle stimulerakommunikationsfärdigheten i form av lal, och sedan skulle eleverna automatisktkunna läsa. Men del rör sig ju om en form av tvåsidig verkan. De barn som läsermycket får god förmåga att kommunicera med tal. Mot bakgrund härav ställde jagfrågan till statsrådet : Vad har konsekvensen varit av atlläroböckerna i den gamla formen, där man hade mycket att läsa, har utbytts motmoderna läromedel med betydligt mindre krav på läsning men väl krav påbildseende, ifyllande av uppgifter, i vissa fall mindre länkande? Harman gjort en undersökning av vad denna förändring av läromedel kan ha haft förbetydelse när det gäller barnets läsförmåga? Jag skulle gärna vilja ha svar påden frågan. Vidarevill jag gärna upprepa en annan fråga som jag ställt till statsrådet: Vad harhänt med mål- och utvärderingsarbetet när det gäller svenska. Nr 15 dvs. uppföljningen av MUT? Det har trots allt en mycket storbetydelse. Tisdaeenden "" menar statsrådet att man här inteskall precisera kraven på vad 4november 1975 eleverna i de olika årskurserna skall kunna i svenska? Om särskilt stöd frånskolan åt vissa elever, m. m. Hen (): Bland allt det fina som slår i del här betänkandet. Utbildning isamspel, står det också en del om dialogpedagogik. Jag skall be alt få citeravad man menar med densamma. Del heter att dialogpedagogiken "utgår frånatl det bör försiggå en kontinuerlig dialog mellan barn och vuxen, på både ettinre och yttre plan, som gäller ett ömsesidigt givande och tagande i fråga omkänslor, upplevelser och kunskaper." Vidare står det: "1'dialogen' barn-vuxen ryms respekten för barnet som en aktiv individ, liksomdet i 'dialogen' ligger förutsättningar för att barnet skall upplevameningsfulla mänskliga relationer som skall leda till att barnet självtkan utveckla sådana." Jag menar alt med barnets upplevelser av allt del fina som står här omhur man skall bygga upp en levande kontakt kan man på ett annat sätt göramottagligheten större hos de unga. Jag ser också frågan i sin helhet så, allalla livsupplevelser är en del i en ständigt pågående utbildning för var ochen. Mot bakgrund av vad som sagts och redovisats här tror jag alt mangenom en satsning på en breddad s. k. dialogpedagogik i alla åldrar - från denyngste till den äldste -kan lägga grunden för bättre mottaglighet och störreförståelse ända från barnaåren och framåt i tiden. Tillsisl, herr lalman! Vi kommer, såvitt jag förstår, att få ta ställning lill dehär frågorna. Jag hoppas också, fru statsråd, att värt ställningstagande skallleda till ett positivt resultat för dem som kanske behöver ett extra slöd påsåväl språkets som livets väg. Efiersom vi redan ålskilliga gånger har diskuleral MUT-projekiel liksombaskunskaper och basfärdigheler hade jag inle länki all vi ålerigen skullebehöva la upp denna diskussion. Del lorde lidigare ha framgåll atl jag anserdet viktigt all vad som kan anses vara baskunskaper och basfärdigheler bör läggasfasl, så alt träningen i skolorna av dessa kunskaper och färdigheter blirintensivare än den är . Fortbildningen menar också jag är väsentlig idetta sammanhang, fröken . Intressant är att svensklärarna vid sinuppvaktning hos mig sade att fortbildning i svenska inte bara skall gällasvensklärare utan alla lärare i skolan. SÖhar verkligen haft svenskkonferensen som ett rättesnöre i mycket avsitt pedagogiska utvecklingsarbete och därvid haft god hjälp av den - ochkommer givelvis atl ha det även i fortsättningen. Jaghåller med i hennes åsikter om betydelsen av att barn får läsamycket. Det var därför också myckel väsentligt atl fattade beslutetom läsfrämjande ålgärder för barn och ungdom när kulturproposiiionenbehandlades. Jag konstaterar atl den borgerliga sidan var bra mycket njuggareän regeringen vid behandlingen av just det förslaget. Jaghåller vidare med om att fyller-i-häftena inle är särskiltlyckade. SÖ har försökt att få en annan ordning till stånd, menförlagen fortsätter atl producera dessa häften. Omsärskilt stöd från skolan åt vissa elever, m. m. FrökenHÖRLÉN (fp): Jag noterar med tacksamhet att statsrådet också räknar medatt vi skall få möjlighel till en intensifiering av baskunskapsinlärningen iskolan. Likaledes förmodar jag all slalsrådet menade all svensklärarnasframsiällning om fortbildning, som skulle gälla inle bara svensklärare utanockså andra lärare, kommer all falla framåt vid den fortsatta behandlingen. FruSUNDBERG (m): Jag blev glad när jag hörde statsrådet hålla med mig om all läromedlenhar stor betydelse för barnens möjligheter att förbättra sin förmåga att läsa.Det erkännandet borde i och för sig utgöra ett tecken på att man vid pedagogiskforskning och försöksverksamhet i högre grad skall kunna inrikta sig på nyatyper av läromedel, som ställer slörre krav på läsning eller rättare sagltränar barnens läsförmåga. Statsrådetville sedan inte gå in på mål och utvärdering av svenska språket i olikaårskurser, men som debatten gick när vi diskuterade MUT framgick klart attstatsrådet ansåg att denna verksamhel kommer att fortsätta. Jag kan, såsom icketillhörande det socialdemokratiska partiet, bara beklaga att den verksamhetenefter della har blivii mera fördold för mig. Därför lycker jag del är ganskasjälvklart all jag har räll all slälla frågan lill statsrådet: det ettmera preciserat fastställande av fordringarna i svenska språket i olikaårskurser, eller kommer målsättningen atl vara lika opreciserad i framlidensom den är nu? känner säkerligen till att det i arbetsgrupper hos SÖpågår arbete med denna fråga, och innan det arbetet har nått ett resultat kanJag inle ge något svar. Somen allmän kommentar vill jag gärna säga atl det är bra alt de här frågornadiskuteras liksom det är bra alt de har diskuterats i SIA-debaiien. finnsdel inle anledning för mig all ge konkrela förslag lill ålgärder. Del förslålillfälle jag har all åierkomma är i SIA-propo-silionen. Jag delar au dialogpedagogiken är myckel vikiig, och della hoppas jag kunnafå ulveckla i SlA-proposi-tionen. Överläggningenvar härmed slutad. Omden planerade industriutbyggnaden i i Norrbolien § 5 Om den planeradeindustriutbyggnaden i i Norr botten ' Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara (vpk) anmälda interpellation,1975/76:2, och anförde: