prot · FZ09144 · 1975-12-31 00:00:00 — Nukan man ha olika meningar om hur många som skall finnas på en viss arbetsplatsoch hur en rationalisering skall gå lill. Men industriministern borde, efteralla de diskussioner han haft med företagare ute i landet, vela atl lönsamhetenslår högt i kurs och ofta slår i strid med arbetarnas intressen alt ha drägligaarbetsförhållanden. Trots standardökningen har ju sjukskrivningarna ökat. EnTCO-läkare har räknat ut att 150 000 arbetare är sjukskrivna på grundav stress. Då kan man ju fråga sig: Hur är våra arbetsvillkor och hur skallkraven ställas på arbetsplatserna? talesman , som helt har fallit in i resonemanget att del som ärbra för företagen också är bra för arbetarna, eller industriministern kan gemig elt svar på frågan vad arbetarna har fåll för inflytande medsiyrelserepresenialionen. Den information som skulle kunna vara lill en vissvinst behöver ju inte nödvändigtvis betyda att arbetarrepresentanten skallsitta i styrelsen och ta ansvar för aktieägarnas politik och utveckling av detföretag som de äger. Den informationen kan man väl få ändå. Men den informationsom har getts kan i nästa Styrelserepresenta-tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. 12 prolokoll 1975/76:143-144 Styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. stund sekretessbeläggas.Då undrar jag på de två punkterna - om inflytandet och om informationen -vilket värde styrelserepresentutionen har haft. Det har varkenindustriministern eller utskottets representant kunnat svara på . Jag tror mig inte om all kunna övertyga i Boriänge._Vi.hari denna fråga ett gott samarbete med de fackliga organisationerna LO och TCO,där den övervägande majoriteten känner, väldigt myckel för den här reformen ochhelt slår bakom den. HerrHagberg vill inte förslå att om man ute i verkstäderna har miljöproblem ochdet, för att man skall kunna rätta till dem, krävs beslut i styrelsen omlångtgående investeringar, så har de anställdas representant i styrelsen enutomordentlig kunskap om detta med sin erfarenhet och påverkar självfalletmänniskorna i en styrelse i en fri och öppen debatt. Att man över huvud tagetbortser frän det visar hur bunden man är inom vpk i sitt motstånd mot endemokratisk reform. Vi har en annan uppfattning. Den kommer vi att bibehålla. Hert i Boriänge(vpk): Jag skall inte föra någon längre debatt med industriministern omdetta. Men del kan väl inte vara så att landets industriminister inbillar sigalt arbetarna som ställer långtgående krav i arbetsmiljöfrågor kommer till enstyrelse och kan övertyga styrelsen - aktieägarnas representanter- om att manskall ändra på elt sådant sätt att lönsamheten skulle bli mindre, när man redanhar bestämt sig för en annan linje. I styrelsen är väl ändå lönsamhetenavgörande. 1annat fall skulle vi ju ha en betydligt bättre miljö på våra arbetsplatser. Mensom jag sade i mitt första inlägg har under den här försöksperioden på tre åringenting ändrats i förhållande till det som tidigare hänt. Strukturomvandlingenhar fortsatt som . Vi har en ökad ulslagning på våra arbetsplatser. Vadhar våra styrelserepresentanier gjort där? Som jag ser del, ingenting. Mennär vi kommer till demokratin på arbetsplatsen så kan del väl inte varariktigt, atl arbetarna, som är i majoritet på våra fabriker - del är de somarbetar ihop mervärdet och alll värde som skapas här i landet - skall vara iminoritet där och bara med sin mun kunna påverka vad som skall beslutas. Deverkliga demokratiska rättigheterna vill inte regeringen ge de fackligaorganisationerna - förhandlingsrätt i alla frågor. Vi skall komma ihåg alt idel som vi skall behandla är vissa frågor undantagna. Man har inte ensgett dessa organisationer en lokal strejkrätt. Man har inte kunnat säga nejtill de mest arbetarfientliga ål-gärderna. - Fabriks - sade när man presenterade sin undersökning att man skullevilja ha vetorätt mot arbetarfientliga åtgärder som ett företag vidtog iarbetsmiljöfrågor. Ett sådant förslag tycker jag innebär en demokratiskrättighet. Men när del gäller elt inflytande i en styrelse där man bara medövertalning kan förmå dem som äger företaget att göra någonting, är det välinte fråga om demokrati. Jo, i , jag har den enligt meningmyckel halsbrytande uppfattningen att duktiga representanter för de anställdakan påverka sin styrelse, även om det skulle påverka ekonomin i företagel. Dekan ställa kravet på miljöåtgärder till betydande kostnader och ocksåargumentera för det på etl sådant sätt atl man får dessa åtgärder genomförda. Vikan också hjälpa dem med delta. De speciella miljöfonderna, som undantogs avvinsten , förenades ju med en vetorätt för de anställda innan företagenfick ta dem i anspråk. Detär sådana åtgärder som vi kan vidta i ett demokratiskt samhälle av den typ somvi har. Det skulle vara uteslutet i exempelvis . Styrelseiepresenta-tionförde anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Hert i Boriänge(vpk): Jag är säker på att representanterna kan ställa krav. Menindustriministern måsle väl ändå se på dagens verklighet. Vad har hänt? Vad harman fått igenom för krav? Vilka åtgärder har förbättrat arbetarnas möjligheter? Jagtar bara elt exempel från den fackförening och den arbetsplats som jag har bästkontakt med. Den fackföreningen har inte diskuterat hur man skallarbeta i en styrelse, och jag har ställt frågan varför man inte gjort del. Delkan vara två skäl: endera har representanten blivit belagd med sekretess i deviktiga frågorna eller också har han helt funnit sig i atl arbeta efterindustriministerns föreskrifter för hur han skall verka i en styrelse och ej vara en partsrepresentant. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avherr i Glömminge m. fl, samt 3:o) reservationen nr 2 av herrar Regnélloch Hovhammar, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då i Glömminge begärde voteringupptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Styrelserepresenta-tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Den som vill att kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskoltets hemställani betänkandet nr 68 mom, 1 antar reservationen nr 1 av iGlömminge m, fl, röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 av herrarRegnéll och Hovhammar, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet,av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i belänkandet nr68 mom, 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i Glömminge m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparaiverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 153 Nej - 153 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på alt ärendet skulle dels återförvisas lill utskoilei, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Fru tredje vice talmannen nedlade i röslurnan enja-sedel och en nej-sedel, varefter på fru tredje vice talmannens anmodan fruJonäng (c) ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns dennainnehålla nej. Kammaren hade alltså i enlighet mednej-propositionens innehåll bifallit reservationen nr 1 av iGlömminge m. fl. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 avherr i Glömminge m. fl. samt 3:o) reservationen nr 4 av . fl., och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då i Glömminge begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr Hovhammar bergärt votering be- träffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 68 mom. 2 antar reservationen nr3 av i Glömminge m. fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 4 av herrRegnéll m. fl. Styrelserepresenta-tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHovhammar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: 1enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr68 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparaiverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr68 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i Boriänge begärde 13 prolokoll 1975/76:143-144 Styrelserepresenta -tion för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, m. m. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja - 291 Nej - 15 Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 6 av i Glömminge m. fl. saml3:o) reservationen nr 7 av herrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då iGlömminge begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill atl kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 68 mom.4 antar reservationen nr 6 av i Glömminge m. fl. röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr7 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följande voteringsproposilionuppläst och godkänd: Den som vill all kammaren bifaller näringsutskoltetshemställan i betänkandet nr 68 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 6 avherr i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGlömminge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller näringsulskottelshemställan i betänkandet nr 68 mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dåherr Nyquisi begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller näringsutskoltetshemställan i belänkandet nr 68 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 9 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dåherr Hovhammar begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskoiietshemställan, dels reservationen nr 10 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Styrelserepresen ta -tionför de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, m. m. Den somvill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 68mom. 7 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 10 av m. fl. Styrelserepresen ta -tionför de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 11 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGlömminge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller näringsutskoltetshemställan i betänkandet nr 68 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 11 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 12 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr68 mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 12 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGlömminge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 10 och 11 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskoiiets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Glömminge begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i belänkandet nr69 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBörjesson i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra_ propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr69 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrHovhammar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Omåtgärder för att genomdriva försäljning av viss av AB A tomenergi ägd mark Den som vill all kammarenbifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 69 mom. 3 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrHovhammar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: § 2 Om åtgärder för att genomdriva försäljning av viss avAB Atomenergi ägd mark Herr industriministern erhöll ordet föralt besvara i (fp) anmälda fråga,1975/76:380, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd alt verkaför att den av Aktiebolaget ägda marken i Sannäs säljs lill Tanumskommun. HerrLindahl hänvisar lill den s. k. som framlagt sittbetänkande. Utredningen lar inte ställning lill frågan om förläggningsplatsför en eventuell upparbelningsanläggning men förordar i första hand att ensamförläggning med kärnkraftverken i Forsmark eller i Simpvarp undersöksnärmare. Utredningen kommer alt re-missbehandlas. Om, som det förefaller,markområdet icke kommer att användas för del ursprungligt tänkta ändamålet,ankommer del närmast på AB Atomenergi att överväga eventuell försäljning,varvid kommunen ligger närmast lill som köpare, HertLINDAHL i (fp): Jag vill lackastatsrådet för svaret på min fråga, Isvaret hänvisar statsrådet till en av de två fakta jag pekade på. Jag pekadeinte bara på , utan också på alt riksplanen hindrar enupparbelningsanläggning i området. Jagvill hänvisa statsrådet till hans kollega som tidigare i ettsvar på en fråga om del var tänkbart all man skulle kunna ha något slags aiomanläggningi och om detta var förenligt med riksplanen har sagt nej, I detavseendet var svaret myckel föredömligt - det var kort och gott nej. Hänsyntill riksplanen och vad som har börjat komma fram genom Aka-utredningentalar för att marken är helt ulan intresse för AB Atomenergi, Däremot är markenav intresse för kommunen. Här håller alltså Atomenergi på strategisk mark somkan vara myckel värdefull som indusirimark för kommunen. Därför vill jag vädjalill statsrådet, som dock representerar den största delägaren i AB Atomenergi,atl göra sitt bästa för att underhandlingar med skall komma igång. Omsamarbete för utveckling av ny teknik för eneigi-produktion m. m. Överiäggningen var härmedslutad. §3 Om samarbete för utveckling av ny teknik för energiproduktion m. m. Herr industriministern erhöll ordet förall besvara () anmälda inlerpellation,1975/76:171, och anförde: har frågat mig om jag är beredd alt ta initiativ tillett brett samarbete mellan staten och näringslivet i syfte all stimulerautveckling av ny teknik för energiproduktion och effektivare energiutnyttjande. Jagdelar uppfattning atl energiområdet kan komma all spela en storroll för vår industri och dess utveckling. Detta var givetvis en tungt vägandefaktor när energiforskningsprogrammel formulerades och antogs. Enrad av de produktgrupper som nämner är säkerligen betydelsefullaoch omfattas av pågående forsknings- och utvecklingsarbeten, energipolitiska programmet spelar forsknings- och utvecklingsarbetena enmycket stor roll. Del treåriga programmet omfattar inte mindre än 366 milj,kr. Delta program har tagits fram i nära samarbete med representanter för bl,a, näringslivet. Dessutomadministreras och genomförs programmet i samråd med företrädare förnäringslivet och andra intressenter. Som exempel kan jag nämna allrepresentanter för industrin är med i delegationen för energiforskning - somhar del samordnande ansvaret för forskningsprogrammet - liksom i nämnden förenergiproduktionsforskning. Mankan alltså säga alt ett samarbete redan nu äger rum mellan staten ochnäringslivet för alt utveckla ny och effektiv energiteknik. Förall sedan snabbt introducera de nya metoderna och utrustningarna har ensärskild ekonomisk stödform inrättats. Industrier som är beredda atl salsa påall pröva ny teknik i praktisk tillämpning kan få statligt stöd med upp lill av kostnaden för prototyper och demonstrations-anläggningar. Också energibesparandeförändringar i industriella processer kan få stal- Omsamarbete för utveckling av ny teknik för energiproduktion m. m. Erfarenheternafrån liknande stöd lill miljövårdande åtgärder visar atl sådana stöd är etleffektivt medel att stimulera utvecklingen av ny teknik. Jaganser därför sammanfattningsvis att vi genom de redovisadeåtgärderna väl tillgodosett önskemålet om samarbete mellan staten ochnäringslivet när del gäller utveckling av ny energiteknik, Hert (): Jag vill tacka industriministern för svaret. Energiteknikär utan tvivel en av de intressantaste områdena för industriell verksamhet iframtiden. Dels spelar det naturligtvis väldigt stor roll för våra möjligheterall åstadkomma en effektiv energianvändning all vi också utvecklar enändamålsenlig teknik, atl vi utvecklar olika former av utrustning som ärlämplig, dels är naturligtvis den möjlighet som den svenska industrin har attfungera som något av föregångare på området något som kommer atl spela väldigtstor roll för den svenska industrins konkurrenskraft i framliden. Del ärbakgrunden lill den inlerpellation jag ställt, och industriministern instämmerockså i sill svar i de bedömningar som jag har gjort. Somsvar på min inlerpellation hänvisar industriministern först och främst till deanslag som finns för forskning och utveckling på energiområdet. För deninnevarande treårsperioden står ungefär 120 milj, kr, lill förfogande,men man kanske bör konstatera att av de 120 miljonerna är det bara ungefär 75som över huvud tagel kan diskuteras i samband med den typ av projekt som jaghar nämnt i in-terpellationen. Det kan jämföras med alternativ sominnebär för motsvarande anslagspost ungefär 100 miljoner, alltså 25 miljoner meri runda tal. Del här anslaget utgör något av en totalram för forskning ochutveckling på energiområdet. Det skall täcka åtgärder på olika stadier, ändafrån grundforskning fram till den färdiga produkten, Imin inlerpellation tog jag upp frågan uren något konkretare synvipkel. Detfinns många intressanta tekniska lösningar på energiområdet. Del gäller bådeenergihushållning och energiproduktion, där tekniken i stort sett är framme.Vad som behövs aren produktutveckling, så all produkten kan marknadsföras. Detvar på det här området jag efterlyste initiativ från statens sida. Jagnämnde ett antal områden som kunde vara av intresse. På ener-giproduklionssidanhar vi: vindkraftsanläggningär, anläggningar för alt la lill vara solenergi -framför alll för uppvärmningsändamål - anläggningar för all la lill varabiologisk energi - t. ex. pyrolys och jäsningsprocesser - och avanceradeförbränningsanläggningar, t. ex. med fiui-diserande bädd.