prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — 1) om köp och byte av lös egendom, 3. lag om ändring i lagen(1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresande, 4. lag om ändring ihandelsregisleriagen (1974:157), 5. lag om ändring i lagen(1966:454) om förelagsinteckning, 6. lag om ändring i lagen (1895:64s. 1) om handelsbolag och enkla bolag, 7. lag om ändring i lagen(1948:433) om försäkringsrörelse. Beträffande del huvudsakliga innehållet iproposilionen 1975:104 anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag lill ny bokföringslag. I jämförelse med nugällande lag vidgas kretsen bokföringsskyldiga väsentligt. Alla näringsidkareföreslås i princip bli bokföringsskyldiga. Undantag görs emellerlid för enskildperson som driver jordbruk eller skogsbruk. Enskild personsuthyrningsverksamhet föreslås bli bokföringspliktig om del är fråga om hotell-eller pensionalrörelse eller uthyrningen omfattar mer än två lägenheier.Aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening skall liksom f n. varabokföringsskyldiga oavsell om de bedriver näringsverksamhet. föreslagna lagen ges ulförliga beslämmelser om både löpande bokföring ochårsbokslut. Denlöpande bokföringen beslår av kronologisk bokföring (grundbokföring) ochsystematisk bokföring (huvudbokföring med sidoordnad redovisning). Allaaffärshändelser skall bokföras. För varje affärshändelse skall bokföringengrundas pä handling som härrör frän affärshändelsen eller särskill upprättasmed uppgifter om denna, verifikation. Stor vikt läggs vid en tillförlitligverifikaiionshanlering. All bokföring föresläs skola ske enligtbokföringsmässiga grunder. Lagförslaget innehåller också regler om bokföringmedelst automatisk dalabehandling. Årsbokslutetbestår enligt förslaget av både resultaträkning och balansräkning. I företagmed mer än lio anställda skall resultaträkningen ställas upp i s. k.slaffelform. Enligtförslaget skall räkenskapsåret i princip sammanfalla med kalenderåret. Förrörelser som drivs vid lagens ikraftträdande ges dock möjlighel lill s. k.brutet räkenskapsår, vilket skall sluta , eller den 31augusti. Arkiveringslidenföreslås allljäml vara . Originalhandling i vanlig läsbar form skallemellerlid efter tillstånd av länsstyrelse kunna utgallras lidigare underförutsättning all handlingen mikrofilmats eller kopierats pä likvärdigt sätl. Lagförslagethar utformats så att bestämmelserna skall kunna lillämpas med hänsyn lagen lillolika rörelsers skiftande behov. Med tanke pä nytillkommande bokföringsskyldigaförutses behov av informalion och utbildning. Det förutsätts att en skall skapas. Genom en sådannämnds verksamhet kan bl. a. kraven på informalion och anvisningar tillgodosesbåde när det gäller småföretagarnas behov och i fråga om dalorbaseradredovisning. Förall ge ulrymme för information och anvisningar föreslås en lång övergångstid.Lagförslagen skall träda i kraft först ." Bokföringslag,m. I budgelproposilionen bilaga 4(justiliedepartementet) hade regeringen under punkten G 7 (s. 82-84) föreslagitriksdagen att dels godkänna all en bokföringsnämnd med de uppgifier som angellsi proposilionen inrättades , dels bemyndiga regeringen att vidnämnden inrätta en ordinarie ijänsl som chef för nämndens kansli med beteckningenr, dels och till för /77 anvisa ellförslagsanslag av . Behandlingen av proposilionen i denna del hade avjuslitieulskoltel överflyttats till lagutskottet. I della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen 1975:104 väckta moiionerna 1975:2162 av i Slockholm m. fl. (s). 1975:2169av i (fp), vari hemställts all beslutade 1. alt även rörelse som startadesefter den nya bokföringslagens ikraftträdande fick använda sig av annat räkenskapsårän kalenderår (brutet räkenskapsår), 2. att bokföring av kontanta in-och utbetalningar skulle kunna ske senare än påföljande arbetsdag, 3. att förelagare ulan anställdaskulle undantas från bokföringsskyldighet enligt den nya bokföringslagen. Bokföringslag,m. 1975:2170 av m.fl. (c), vari hemställs all skulle 1. beslula att 1 § förslaget lillbokföringslag utformades så att en fri-krels skapades i vilken skulle ingåföretag med högst två helärsanställda och med en omslutning på högsl 20 gångerbasbeloppel, 2. beslula alt 8 § andra stycketförslaget lill bokföringslag skulle ha av motionärerna föreslagen lydelse,innebärande att en temporär kon-tantmelod skulle fä tillämpas i de mindreförelagen för redovisning av kundfordringar och leveranlörskulder (den s. k.pärmmetoden), 3. uttala alt nämnden förbokförings- och redovisningsfrågor borde ges en sådan organisation och sammansättningall de mindre och medelstora förelagens problem blev tillgodosedda i enlighetmed vad i motionen anförts, 1975:2171 av m. fl. (m), varihemställts all beslulade all 12 § förslaget till bokföringslag skulleange att, vid sidan av kalenderår, räkenskapsår kunde vara s. k. bruteträkenskapsår och inledas , eller den , 1975:2172 av fröken () och (), vari hemställts att beslutade att konstnärliga och litterärayrkesutövare befriades frän kraven på bokföringsskyldighet enligtbokföringslagen, 1975:2173 av m. fl. (m), varihemställts att utövare av yrkesmässigt bedriven fri vetenskaplig, litterär,konstnärlig eller därmed jämföriig verksamhet skulle undantas frånbokföringsskyldighet, 1975:2174 av herrar () och (),vari hemställts att beslutade 1. alt1 S förslaget lill bokföringslag skulle ha av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande all undantag från bokföringsskyldighet skulle göras för vissa slag av rörelse, bl. a. saluslåndshandel, reparalionsverksamhet och byggnadsverksamhet, under förulsällning att rörelsen i fråga drevs ulan biträde av andra än make och barn under 16 är, 2. att - för den händelseovanstående yrkande ej vann bifall - hemställa hos regeringen föreslagna bokföringsnämnden fick i uppgift att bl. a. bevilja dispens förmindre näringsidkare från skyldigheten all föra räkenskaperna, 3. att s. k. brutet räkenskapsårskulle fä lillämpas av dem som sä önskade, 4. att grundbokföringen för varjemånad skulle slutföras , 5. att kassabokföringen fick verkställas inom loppetav . 1975:2175av herrar i (c) och Gusiafsson i (c), vari hemställts allriksdagen skulle 1. besluta att mindreföretag, som drevs ulan annal biträde än fa- miljemedlemmar samtytleriigare högst två anställda, ej skulle omfattas Nr 89 Bokföringslag, m. m. 2. besluta au enklare reglerutarbetades för tillämpning inom lagens ram för mindre förelag i fråga om bl.a. bokföringsskyldighet för skulder, fordringar och årsredovisning, 3. uttala all nämnden förbokföringsfrågor borde få en sådan sammansättning och sådana direktiv för sittarbete att de mindre förelagens behov av nämndens hänsynstagande vidlillämpningen av lagen och av rådgivning för uppgifternas fullgörandetillgodosågs, 1975:2176 av i m.fl. (c, fp, m),vari hemställts att beslutade att rörelse som startades efter den nyabokföringslagens tillkomst fick använda sig av annat räkenskapsår änkalenderår (s. k. brutet räkenskapsår), 1975:2177 av i (fp), varihemställts all beslulade att bokföringsplikt inte infördes förenskild person som uthyrde färre än ljugofem lägenheter och 1975:2178av hen m. fl. (c), vari hemställts alt 12 § förslaget lillbokföringslag skulle ha av molionärerna föreslagen lydelse, innebärande attsåväl existerande som nystartade företag utan tillståndsprövning skulle fåanvända brutet räkenskapsår med vissa i lag fixerade bokslutstidpunkter, varvidbrutet räkenskapsår skulle anknyta till utgången av de ivämånadersperioder somgällde för mervärdeskalteredovisningen (dvs. böria med ojämn och sluta med jämnkalendermånad). 1. beiräffande undantag frånreglerna om årsbokslut all -med förklaring att proposilionen 1975:104i denna del inte kunnat oförändrad godtas - med anledning av motionerna1975:2169 (yrkandet 3), 1975:2170 (yrkandet 1), 1975:2172, 1975:2173, 1975:2174(yrkandena 1 och 2), 1975:2175(yrkandena 1 och 2),såvitt nu vari fråga,samt1975:2177 skulle anta 1 och 2 §§ i det genom propositionen framlagda förslagettill bokföringslag med av utskottet föreslagen lydelse, innebärande att enskildnäringsidkare skulle undantas från lillämpningen av bestämmelserna omårsbokslut i 11-21 §§ förslaget lill bokföringslag under förulsätlning allantalet anställda i rörelsen inte översteg två årsanställda personer och denärliga brutloomsätlningssumman inte uppgick lill , 2. beiräffande grundbokföringenall skulle a) avslå motionerna 1975:2169(yrkandet 2) och 1975:2174 (yrkandena 4 och 5), b) med förklaring attproposilionen i denna del inle kunnal oförändrad godtas och med anledning avmotionerna 1975:2170 (yrkandet 2) och 1975:2175 (yrkandet 2), såviti nu var ifråga, anta 8 § förslaget lill bok- Bokföringslag,m. föringslag med avutskottet föreslagen lydelse, innebärande att det infördes en undanlagsregelsom gjorde del möjligl för de mindre förelagen att använda den s. k.pärmmetoden för registrering av kundfordringar och leveranlörskulder, 3. beiräffande huvudbokföringenatt - med förklaring att proposilionen i denna del inle kunnatoförändrad godtas - skulle anta 9 § förslaget till bokföringslag med avutskottet föreslagen lydelse, innebärande att avstämning av huvudbokföringenborde ske inte bara mot grundbokföringen utan i förekommande fall också mothjälpbokföringen (t. ex. kund- och leverantörreskontror och lagerbokföring)saml mot fysiska inventeringar av t. ex. kassa- och bankbehällningar, 4. beiräffande räkenskapsårelsomfattning att - med förklaring all propositionen i denna del inlekunnat oförändrad godtas -med anledning av motionerna 1975:2169 (yrkandet 1),1975:2171, 1975:2174(yrkandel 3), 1975:2176 och 1975:2178 skulle anta 12 §förslaget till bokföringslag med av utskottet föreslagen lydelse, innebärandebl. a. all även rörelse som startades efter lagstiftningens ikraftträdandeskulle få rätt alt använda brutet räkenskapsår under samma förulsällningar somföreslagits gälla beträffande existerande företag. 5. beträffande balansräkningen attriksdagen - med förklaring alt propositionen i denna del inte kunnaloförändrad godtas - skulle anta 19 § förslaget till bokföringslag med avutskottet föreslagen lydelse, innebärande ett bibehållande av nuvarande praxisenligt vilken kassa- och banktillgodohavanden kunde redovisas i en gemensampost, 6. beiräffande diversifieradbokföring all skulle avslå molionen 1975:2162, 7. beträffandeövergångsbestämmelserna att - med förklaring all punkten 1 i övergångsbestämmelsernai förslaget till bokföringslag måste ändras - skulle anta ifrågavarande punktmed av utskottet föreslagen lydelse, innebärande redaktionell komplettering avlagtexten, 8. all skulle antaförslaget till bokföringslag i vad förslaget ej omfattades av utskottetshemställan under 1-5 och 7, 9. beiräffande handelsbolag ochenkla bolag all skulle a) anta 1 § i det i proposilionen1975:104 framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1895:64 s. 1) omhandelsbolag och enkla bolag, b) som lillägg lill dellalagförslag anta 51 S handelsbolagslagen med av utskottet föreslagen lydelse,innebärande redaktionell jämkning av lagtexten. 10. beiräffande försäkringsrörelseall skulle anta 286 a § i det i proposilionen 1975:104 framlagdaförslaget lill lag om ändring i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse med avutskottet föreslagen lydelse, innebärande redaktionell jämkning av lagtexten, 11. all skulle antaövriga i propositionen 1975:104 framlagda lagförslag, 12. beträffande inrättande avbokföringsnämnd att godkände all en bokföringsnämnd med de uppgiftersom angetts i propositionen 1975/76:100 inrättadesden , 13. att bemyndigaderegeringen all vid nämnden inrätta en ordinarie tjänst som chef för nämndenskansli med beteckningen r, 14. att tillBokföringsnämnden för /77 anvisade ett förslagsanslag av , 15. all moiionerna 1975:2170(yrkandet 3) och 1975:2175 (yrkandet 3) i vad de ej omfattades av vad utskottetovan under 12 anfört och hemställts inte föranledde någon vidareåtgärd. 1. beiräffandeundanlag från reglerna om årsbokslut av herrar Ham marberg (s) och (), (), i (s), i (s) samt herrar (vpk) och Gusiafsson i Slockholm (s) som ansett all utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen skulle med avslag på motionerna 1975:2169 (yrkandet 3), 1975:2170(yrkandet I), 1975:2172, 1975:2173, 1975:2174 (yrkandena 1 och 2), 1975:2175(yrkandena 1 och 2), såviii nu var i fråga, samt 1975:2177 anta 1 och 2 §i; idel genom propositionen 1975:104 framlagda förslaget lill bokföringslag, 2. beiräffande räkenskapsårets omfallning av herrarHammarberg (s) och (), (), i (s), i (s) samt herrar (vpk) och Gusiafsson i Stock holm (s) som ansett att ulskotiet under 4 bort hemställa a) avslå motionerna 1975:2169(yrkandet 1), 1975:2171, 1975:2174 (yrkandet 3), 1975:2176 och 1975:2178, b) med förklaring attproposilionen i denna del inte kunnat oförändrad godtas anta 12 förslaget tillbokföringslag med av reservanterna föreslagen lydelse, innebärande attregeringen eller myndighet som rege-ingen besiämde skulle, om synneriiga skälförelåg, kunna medge att annan period av tolv hela månader än kalenderårskulle uigöra räkenskapsår. HenHAMMARBERG (s): Det förslag till ny bokföringslag som kammaren nu skall behandla har enlång förberedelselid bakom sig. tillsattes en ulredning som skulleutreda möjligheterna att ersätta 1929 ärs bokföringslag med modernare regler.De förslag som den ulredningen kom fram lill ansågs emellerlid inie lämpligaall genomföra, ulan man lillsatte i stället en ny utredning för att den skullelösa uppgiften. Den nya utredningen presenterade silt förslag 1973, och del ärdelta som ligger lill grund för den proposilion vi skall behandla här . Ävenriksdagsbehandlingen av della lagsiiftningsärende har varil långvarig. Jag erinrar,herr talman, om au propositionen bordlades i kammaren förraårel. Au del krävts så lång lid för att utarbeta en modern bokföringslag harolika orsaker. Affärsbokföring är väl, som de fiesta av oss tycker, ett myckelsvårl ämne, där del finns Bokföringslag,m. Nr 89 många både stora och små frågor som måste regleras. , vecklingen på bokföringens område är snabb. a. används i ökande omfattning moderndatateknik i redovisningen. Till detta kommer den stora belydelse som företagens redovisning har i del moderna samhälts- Bokföringslag, livei och som gör att del finns många intressegruppersom berörs av m. m. lagstiftningen på området. Jagerinrar om att bl. a. företagsbeskattningen grundas på förelagens internabokföring. Bokföringen tjänar ju också som underlag för de statistiskauppgifter som förelagen i olika sammanhang lämnar till ledning församhällsplaneringen. Den ligger också till grund för aktiebolagens offentligaårsredovisning, och detta har medfört att det här lagförslaget har måstsamordnas med den nya aktiebolagslagen, som antog förraåret. Förkreditgivare och i särskilt hög grad kanske för de anställda är bokföringen enviktig källa för informalion om det enskilda företagets ställning ochutvecklingsmöjligheter. Dessutom har naturligtvis företagen själva synpunkterpå hur bokföringen skall läggas upp. På den punkten kan ibland olikauppfattningar råda i stora och i små företag. Allade här olika intressena måste läggas samman när vi skall göra en nybokföringslag. Detla har märkts även under utskottsbehandlingen, där vi harfått motta en mängd skriftliga framställningar från både organisationer ochenskilda. Vi har också ordnat en hearing med företrädare för dels näringslivet,dels företagsrevisorerna, dels statsmakterna för all få ledning för vårlställningslagande. Med hänsyn till den vikt som skat-leintressena har påbokföringsomrädet har vi i lagutskottet inhämtat yttrande frän skatteutskoltetför alt fä de taxeringsmässiga problemen bättre belysta. Enligt min uppfattninghar del yttrandet varil av stort värde för vårt fortsatta arbele i utskottet. Föregen del anser jag, herr talman, att förslaget innebär belydande förbättringari förhållande till gällande lag. Jag finner del därför glädjande all så siorenighet har kunnat uppnås vid utskollels behandling av lagförslaget. Enighetengäller inte bara förslagets huvudlinjer utan omfattar också fiertalet av delösningar som föreslås av olika detalj- och delfrågor. Detär bara på två punkter som vi inte har kunnal ena oss. Den ena gäller frågan omman skall kräva alt årsbokslut upprättas i mindre förelag. Den andra gällerfrågan om man bör begränsa möjligheierna för nysiarlade förelag att använda s.k! I båda dessa frågor har reservationer avgivits, därmilt namn står försl. Jag vill därför, herr valman, här kortfaiial redovisa de<;ynpunkter som varil avgörande för oss som ställt oss bakom reservationen I. Reservationen2 kommer i senare au framlägga några synpunkler pä. Del ligger väl i sakensnalur au den löpande bokföringen tid efter annan måste avslutas och avstämmas. Ingen av nu gällande lagar in nehåller något undantag från principen alt varie räkenskapsår skall av slutas genom att årsbokslut upiiräiias. 58 Proposilionens förslag om årsbokslul ansluler sig idella avseende lill gällande lag och rådandepraxis pä redovisningsområdet. Det förutsätts sålunda att den löpandebokföringen måste avslutas genom all årsbokslul upprättas. Några undanlag fränskyldighelen alt upprätta årsbokslut föreslås heller inle i proposilionen.Trots att del inte förelegal några motionsyrkanden med krav på undanlag frånprincipen all alla bokföringsskyldiga måste upprätta årsbokslut harutskoiismajoritelen avvikit från propositionens förslag på den punkien. Utskolismajoriletenhar nämligen föreslagit alt de mindre företagarna helt skall undantas fråntillämpningen av bestämmelserna om årsbokslut. Undantagsgruppen, sommajoriteten föreslår, skall omfatta enskilda näringsidkare som bedriver sinverksamhel ulan biträde av flera än två årsanställda personer och i vilkasrörelser den åriiga brultoomsäliningssumman understiger . Del är såledesden gräns som ulskottsmajoriteten vill sälta för all man skall slippa görabokslut. Som skäl för delta slällningslagande har utskottsmajorilelen anförtall de föreslagna bestämmelserna om årsbokslut är alllför svår-lillämpade fördenna grupp av förelagare. Vi som står bakom reservationen 1 anser att detla är en orimligslåndpunkl. Till en bönan vill jag peka på all den föreslagna undanlagsregelnskulle innebära en helt omotiverad inskränkning i den bokföringsskyldighet somf n. gäller för t. ex. mindre detaljaffärer. Dessulom skulle ell sådanlundanlag inte medföra de avsedda lättnaderna för småförelagen. Deskallerältsliga bestämmelserna innebär nämligen all alla rörelseidkare iprakliken måste göra ett bokslut där posterna beräknas enligtbokföringsmässiga grunder. Detkommer alt vara utomordentligt svårl för de bokföringsskyldiga småförelagarnaatt direkl ur den löpande bokföringen la fram alla de uppgifter som behövs förau fylla i självdeklarationens rörelsebilaga R 1. Vid ifyllandet avdeklarationsblanketten kommer del att krävas ati sammanställningar av olikaslag görs av de löpande anteckningarna. Om rörelseidkaren skall göra denödvändiga sammanställningarna ulan ledning av reglerna för ett normaltbokslut, kommer deklaralionsarbelel med all säkerhet att försvåras avsevärt förden enskilde småföretagaren. Risken för felberäkningar ökar också. I värstafall kan det t. o. m. hända alt sammanställningarna underkänns avtaxeringsmyndigheterna som underlag för deklarationen och all i slälletskönslaxering sker. Mot den bakgrunden vill jag underslryka att de föreslagnabestämmelserna om årsbokslul i själva verkei kommer all underlälla för demindre företagarna all fullgöra deklarationsskyldigheten på ett riktigt säll. Ävenfrån andra synpunkler innebär del en nackdel för rörelseidkaren att inleupprätta årsbokslul. Del försvårar hans möjligheler att fä överblick överrörelsens ulveckling och all bedöma rörelsens lönsamhei och företagetsfinansiella ställning. Det är nalurligtvis inte bara en nackdel för företagarensjälv att han inle kan fä denna överblick, ulan nackdelar kommer också altmärkas för t. ex. kreditgivare och kanske inie minsi för anslälld personal iförelagei. yllerligare skäl somstarkt lalar för att alla bokföringsskyldiga skall Nr 89 följa reglerna om årsbokslul är den slora belydelse som ell boksluthar Onsdaeen den ''"skallesynpunkl. Eftersom den taxeringsmässiga inkomsiberäkningen byggerpå uppgifterna i bokslutet, är det med hänsyn till skattekontrollen nödvändigtall del verkligen upprättas ell årsbokslut. Bokföringslag, derläilasockså jämförelser mellan olika räkenskapsår och mellan olika m. m. företag. Man kan väl även säga att upprättandet av ett årsbokslutförsvårar för den bokföringsskyldigeatt i efterhand på något sätt manipulera med räkenskaperna. Jagvill, herr lalman, starkt ifrågasätta själva utgångspunkten för den avutskottsmajorilelen föreslagna undantagsregeln, nämligen att bestämmelserna omårsbokslul skulle vara alllför invecklade och svårfaltliga för de mindreförelagarna. Jag hyser personligen den uppfattningen all småföretagarna haralla möjligheler att sälla sig in i bokföringen och klara de bokslut som dethär är fråga om. Jag ulgår således ifrån alt del resonemang somulskottsmajoriteten för bygger på helt felaktiga förutsättningar. Enligtförslaget skall bokslutet beslå av resultaträkning och balansräkning. Deltaulgör i och för sig en utvidgning jämfört med bokföringslag och 1951ärs jordbruksbokföringslag, som endast kräver bokslut i form av inventarium ochbalansräkning. Enligt båda dessa lagar kan man dock välja alt göraresultatredovisning på särskill vinst- och förlustkonto och denna möjlighelutnyltjas också av många bokföringsskyldiga. Jag kan vidare medge attresuliairäkningsschemal och balansschemat, som är intagna i lagtexten, innehåller åtskilliga posler som är ovidkom mande för en mindre rörelseidkare. I de berörda paragraferna anges dock uttryckligen all resp. schema skall användas med de avvikelser som be tingas av rörelsens art och omfattning. Dessa scheman som finns i lagtexten har sålunda karaktären av ramuppslällningar, och det är meningen att en mindre förelagare skall utelämna de poster som saknar betydelse för hans redovisning. 1 paragrafen om resultaträkning anges dessutom all resultaträkningen i stället får ställas upp i vanlig kontoform, såvitt gäller företag med högsl tio anställda. Detta innebär all mindre förelagare helt kan avstå från att använda den i lagtexten intagna uppställnings formen för resultaträkningen, om de föredrar delta. Jag frågar mig vad som egenlligen dä återstår av utskotlsmajoritetens kritik av lagtexten när det gäller jusl denna punkt om skyldighelen att upprätta bokslut. Det finns kanske anledning att i det här sammanhangel också framhålla att det inte är meningen alt de mindre företagarna enbart skall hämta sin informalion om årsbokslutets uiformning från lagtexten. Del kommer nämligen också att inrättas en speciell bokföringsnämnd, som får stor betydelse i det här sammanhangel och som vi förutsätter skall vara ett golt slöd framför allt för de mindre företagen. Utformningen sker ingalunda med tillämpning av t. ex. skalleförfailningarna ulan man rättar sig efter vad som är praktiskt möjligl. I propositionen föreskrivs 60 all den nya bokföringsnämnden får som en av sinaviktigaste arbets- uppgifter att ge praktiskaanvisningar om hur bokföringsskyldigheten skall fullgöras i mindre förelag.Avsiklen är alt de mindre förelagen genom nämndens försorg skall få lillgånglill branschanpassade råd och anvisningar samt formulär förenklaresultaträkningar och balansräkningar. Som jag sade tidigare förutsätter vifrån utskotlel au bokföringsnämnden skall komma all fylla en mycket viktiguppgift i informationsverksamheten för framför allt de mindre förelagen. Detlakommer självfallel all underlätta småföretagarnas arbete i väsentlig grad. Som framgår av utskollets belänkande föreslår utskottet enhälligl atten förenklad metod skall få användas för redovisning av kundfordringar ochleveranlörsskulder i mindre förelag, nämligen den s. k. pärmmetoden.