prot · FY0939 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. §2 Herr talmannen meddelade att återtagit sin plats iriksdagen, varigenom uppdrag som ersättare för honomupphört. Ombekämpning av oljeskador, m. m. § 3 Om bekämpning avoljeskador, m. m. Herr kommunministern erhöll ordet föratt i ett .sammanhang besvara dels () anmälda fråga,nr 104, dels () anmälda fråga, nr 109, och anförde; har - med anledning av etl inträffat oljeutsläpp iÖresund - frågat mig vilka hjälpmedel som har utnylfials för att hindra ofianatt flyta i land pä stränderna och hur dessa hjälpmedel har fungerat. FruFredgardh har frågat mig hur i del fall som har nämnt skyddet avstränderna har fungerat och hur staten tänker ersätta berörda kommuner för dekostnader som åsamkats dem. Under den senaste tidenhar tre olika ofieulsläpp upptäckts i . Detförsta utsläppet upptäcktes av ett kustbevakningsfartyg ochutgjordes av ofia i klumpar inom etl område av ca 10 nautiska mils längd frånOskarsgrundet (söder om ) söderut till i höjd med fyr. Detandra oljeutsläppet, som bestod av småfält innehållande mindre ofieklumpar,upptäckte i vattenområdet utanför kuststräckanLimhamn-Klagshamn. Det tredje och sista utsläppet rapporterades ochbefann sig då ca en nautisk mil utanför stranden söder om . Frånkustbevakningen satte man in tre ofieskyddsfarlyg och fyrakust-bevakningsfarlyg i bekämpningsarbetel. Dessutom användes flyg och helikopterför att spana av vattenområdena och för att dirigera fartygen till de olika ofiefläckarna. Huvuddelenav ofian lill sjöss logs upp pä mekanisk väg med hjälp av gripskopor,iransportband och vakuumsugare, monterade pä ofie-skyddsfartygen. Ofielänsorutnytfiades för all leda in ofian mot upptagningsanordningarna och för attskydda vissa strandavsnitl. Mindre mängder dispergeringsmedel användes islutskedet för alt bekämpa spridda fält av tunnare ofia som inte kunde bekämpaspå annat sätt. Pågrund av det första ofiebällets stora spridning samt rådande vind och strömkunde stränderna inte hell skyddas från ofiepäslag. Nr 39 dock endast i mindre omfattning och på begränsade områden nätt land, Tisdaeenden ' ' snabbi kunnat tas om hand av brandförsvaret. '"*J° tagit upp sammanlagt ca 24 lon ofia Härtill kommer ca som tagits upp inom vat- Om bekämpning avtenområdet söder om där djupet varierar mellan någon de-oljeskador,m. m. cimeter och en meter och där det finns en mängd smäholmar. Upptagningenskedde här hell manuellt från gummibålar, varvid ofian samlades i tomfat somsedan transporterades med helikopter till fastlandet. Vad slutligen angårfrågan om ersättning till de berörda kommunerna gäller sedan den 1 juli 1974att komrnun har rätt lill ersättning av statsmedel för kostnader förräddningsfiänsi med anledning av ofieutflöde till havs eller i kustvattnen ochför sanering av ofieskada som har uppstått på grund av sådant utflöde, allttill den del kostnaderna överstiger . HenTORWALD (c): Lål mig först få tacka kommunministern för det utförliga svaret på minfråga. Innanjag går in på vad han anför i sitt svar vill jag bara till protokollet fäantecknat hur tullverkels målsättning i fråga om utsjölänsor förändrats underårens gäng, Ibörian av 1972 beräknade all man skulle ha tillgång utsjölänsor , Men hademålsättningen krympts ned , vilket innebär ca 14 000 metermindre än halvtannal år tidigare. Går vi sedan till den 12 november 1974beräknar man att ha tillgång till 2 500 meter hög-sjölänsor , Isanning en modest målsättning när man tänker på hur lång är. Däremotkan man inte spåra samma återhållsamhet när del gällt att skaffa specialfartygav alla de slag. Man har bl, a, beställt tre katama-ranburna ofieupptagare,innan man förvissat sig om att den första fungerar tillfredsställande. Lät migdärför redan nu ställa frågan: Har den i stationerade katamaranburnaofieupplagaren använts vid bekämpningen av de här aktuella ofieutsläppen? Om såvarit fallet, hur har den fungerat och hur myckel ofia har uppsamlats av justden? Delär ju positivt att man enligt kommunministerns svar har lyckats samla in ca 30ton ofia till havs. Jag finner all det är ett hyggligt resultat, men sannoliktär del en ringa del, eller finns det täckning för all dessa som samlatsin skulle vara huvuddelen av utsläppen såsom del sades i svaret? Tillsist skulle jag med hänvisning lill vad jag har sagt beträffande länsorna vifiaha svar på elt par frågor som inte har berörts i svaret: Hurmånga löpmeler högsjölänsor fanns i förråd i vidolyckstillfället? Hur många löpmeler därav kom till användning vidbekämpningen? Jag vill försl tacka kommunministern för det svar som han har gett. Minavsikt med de ställda frågorna var att rikta uppmärksamheten på de återkommandeproblem som kustkommunerna ställs inför genom de ökande ofietransporterna genomÖresund och . Huvudansvaretvid ofiebekämpningen ligger numera hos länsstyrelserna, men när det gäller atti praktiken hälla stränderna fria frän ofia blir det kommunerna som får ta sindel av arbetet. Sedan bekämpningsenheterna slutfört sitt arbete och man anserläget vara under kontroll är också deras arbete i huvudsak avslutat. Men förkommunerna gäller det att hålla en fortsatt beredskap, inte minst om det finnsbadstränder inom kommunerna. ,som inträffade , fick föfid-verkningar som sträckte siglångt fram . Inom min egen kommun t. ex. var patruller i verksamhetunder alla sommarmånaderna för alt renplocka stränderna från ofieklumpar somfördes i land pä sommaren. sjunker den klumpade ofian ibland tillbotten och blir kvar där. Först fram mot vårsidan när det blir varmare flyterden upp till ytan och driver in mot stränderna. I kommunerna i sydvästra hörnetav , som hör till mest tätbefolkade delar, finns delki-lometeriånga stränder som erbjuder uppskattade rekreationsmöjligheter förtusentals människor. Det är därför viktigt dels att strandskyddet fungerar effektivt,dels att kommunerna ersätts för de merkostnader som uppstår. inte är ett alltför högt tak. Det borde rimligen kunna sänkasnågot. Jagskulle också vifia säga ett par ord om identifieringen av skadegöraren. Inte inågot av de tre fall som det gäller har skadegöraren kunnat identifieras. Delleder mig till att tvivla pä att den partikelmärkning som man har beslutat omkommer att få avsedd effekt. Det är också sä alt partikelmärkningen bara sker iSverige, är det en försöksverksamhet, och vi bör givelvis avvakta vilketutslag den kan ge, men myckel talar redan nu för all en parlikelmärkning inteär tillräcklig. Det är viktigt att förövaren kan upptäckas också med hänsynlill att de skador som uppstår pä fiskeredskap i området icke kan ersättas, omman inte direkt kan påvisa att skadan vållats av ell visst fartyg. Känner maninte skadegöraren kan man inte heller ställa någon till svars. IFinland har man från infört en särskild fond från vilkenfiskare kan fä ersättning för skador av detta slag. Det är nödvändigt altliknande åtgärder kommer till stånd i , och jag skulle vifia frågakommunminislern hur han ställer sig till ett förverkligande av en sådan fond.Lämpligen skulle man kunna tänka sig att en sådan fond kunde finansieras genomavgifter från den ofia som transporteras till sjöss. Ombekämpning av oljeskador, m. m. Nr 39 Hen kommunministern : Tisdaeen den talman! har frågat mig vilka hjälpmedel som har ulnylfiaisför all hindra ofian frän att flyta i land på stränderna, och -------------- jag harsvarat att man använt tre ofieskyddsfarlyg, fyra kustbevaknings- Om bekämpning äv fartygoch dessutom flyg och helikoptrar. Hade jag velat att oljeskador,m. m. också önskade specifikation på fartygen och antalet länsor skullejag naturiiglvis tagit reda på det. Jag har emellertid inle uppfattatfrågeställningen på det sättet och kan därför inle ge herrTorwald det begärda svaret. Beträffandefrågan som tar upp om föfiderna av ofieulsläpp så är det klartatt vi kan konstatera att utsläpp av ofia från båtar medför problem. Del gör jualla skador av denna karaktär, även sådana som förorsakas av bränder. Våruppgift är att försöka förhindra de skador som kan uppslå och eliminera dem sålångt det över huvud taget är möjligt. Defrågor som har anknytning till transporterna och märkningen av ofian och densenare fråga som tog upp, nämligen om en eventuell fond baseradpå transporten av ofian, är däremot frågor som inte faller under miltämbetsområde utan handläggs företrädesvis i . Därförkan jag inle ge något svar på den delen av frågan. Beträffande frågan om . är etl för högteller ett för lågt belopp kan vi väl säga att det förefaller vara ganskarimligt att våra nya stora kommuner, med den omfattning och omslutning de harpå sin verksamhet, kan bära en kostnad av denna storiek. Den har huvudsakligenavvägts i förhållande till hanteringskostnaderna - att bedöma, kartlägga ochbetala ersättning för skador av denna karaktär. Om jag minns räll hadeKommunförbundet ingenting att erinra mol beloppets storiek. Hen (); Del är ju beklagligt om jag inte har varit konkret nog i min fråga. Jaghar alltså frågat: Vilka hjälpmedel har uinynjais? Eftersom det fanns enkatamaranburen ofieupptagare stationerad i , trodde jag självfallet altjag automatiskt också skulle få ell besked om huruvida den hade använts ellerinte, särskilt som det rått en del tvivel om huruvida den skulle fungera ellerinte. var väl elt av de tillfällen dä det hade varit av stort intresseatt fä belagt dess kapacitet och funktion. förstår jag att det inle går attfå ett besked om detta. Det är att beklaga, men jag hoppas alt kommunministernoch även jag själv så srhåningom skall kunna få reda på om ofieupplagaren ifråga har varit i verksamhet eller inte. Fråganom länsorna är också mycket intressant. När man konstaterar att totala längdenlänsor i hela sannolikt inte har överstigit , sä är deluppenbart att del är av visst intresse alt veta hur stor del som funnits atttillgå i . Det måste ju vara avgörande för vilka möjligheterman har haft att med länsornas hjälp skydda vissastrandavsnitt, som det heter. Det är ju bra om de möjligheterna funnits, ochjag hoppas all sä varit fallet, men jag förmodar all de varit tämligenbegränsade, eftersom antalet tillgängliga löpmeler länsor torde ha varitsynneriigen litet. FruFREDGARDH (c): Jag uppskattar kommunminislerns positiva inställning till frågan omersättningar till kommunerna. Men även om . kanske inte är sä mycketpengar när man är i statsrådets belägenhet, kan det betyda en hel del för enkommun som återkommande ställs inför nödvändigheten att hålla beredskap motofieskador och att hålla sina stränder rena. Detta är tydligen saker som kommertillbaka jämt och ständigt, och då är det väl så, all mänga bäckar små gör å. Dessutom är inte alla kommuner lika stora. Vi har fortfarande ocksåmindre kommuner vid kusten. Ombekämpning av oljeskador, m. m. säger att det har rått tveksamhet beträffandekatamaranernas användning när det gäller ofiebekämpning. Den tveksamheten harföreträdesvis, framkommit från själv. I den mån vi i övrigt hafttillfälle att studera katamaranerna, har vi kunnat konstalera att de har fungerattillfredsställande. Om jag är rätt underrättad har vid fleratillfallen inbjudits till demonstrationer och har alltså haftmöjligheten att få se hur de här katamaranerna fungerar. Beträffande länsorna i har det där funnitstillräckligt av sådana för att på etl gott sätt avväria skadan frän den ofiasom kom ut. En anledning till att länsor inte kunde användas var att en delofia kom ut bland ålryssjor i . Det är klart att det då inte är sä läU attanvända länsor. Men i övrigt har de här tre skadorna såvitt jag förståravvärits på ett föredömligt sätt. Kommunminislern säger alt jag skulle vara relativt ensam omuppfattningen att det hela inte fungerar särskilt tillfredsställande. Jag trorinle att jag är det. Vidaremåste jag säga att kommunminislern är felunderrätlad om han har uppfattningenatt jag har beretls tillfälle att della i något av de försök som gjorts med denkatamaranburna ofieupplagaren. Jag har tyvärr inte fäll någon inbjudan. Jaghade hoppals på del, eftersom jag särskilt har begärt att få se ofieupplagareni praktiska prov med ofia. Jag har inte fått någon sådaninbjudan. Anledningentill att jag tog upp frågan om ofielänsorna är alt det är illavarslande atttullverket i tycks ha accepterat att man bara skall hatillgäng lill länsor; man har tänkt sig att man vid fullorganisation bara skall ha länsor. I har man tänkt sig attha länsor. Ombevarande av förutvarande Kronobageriet på i Jag beklagar om jag är felaktigt underrättad när det gällermöjligheterna för att studera den utrustning vi har för bekämpningav ofieskador. Jag skall gärna medverka till alt en inbjudan framställs. Jagtror att det skulle vara bra för de fortsatta diskussionerna om vi hade tittatpä samma material. Beträffandelänsorna är det på det sättet att vi har täckt av det beräknade behovet avhögsjölänsor och 90 96 av behovet av kustlänsor. Såsom väl kännertill - eftersom vi har tittat på det gemensamt en gång - pågår det en ständigutveckling när det gäller hög-sjölänsorna. Jag tror att det är bra att man intepä en gäng täcker behovet utan har möjlighet att komplettera med hänsyn tillutvecklingen. Sedantror jag inte att vi, när det gäller ofiebekämpning, har någon anledning altgöra en jämförelse med . Där får man väl, förmodar jag, ofian på annatsätt än via fartyg. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om bevarande av förutvarande Kronobageriet på i Herr utbildningsministern erhöll ordelför att besvara fru () anmälda fråga, nr 78, ochanförde; har frågat mig om jag är beredd alt ge Kronobageriel enalternativ användning som bevarar den unika byggnaden. Iproposition 1975:33 om anslag för /76 till byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde har jag fört upp en kostnadsram förombyggnad av Kronobageriet. Enligt min mening tillgodoser förslaget lillombyggnad väl de krav som kan ställas på en upprustning av ett så gammalt ochbyggnadshisloriskl värdefullt hus som detta. Förslaget ger möjlighet till att iframtiden använda byggnaden pä ett ändamålsenligt sätt. Utöver vad jag sagt i propositionen vill jag nämnaföfiande. Enligt de ursprungliga planerna skulle ,Nationalfono-teket. Svenskt visarkiv och Svenskt musikhistoriskt arkiv få nyalokaler i . Maj;t beslöt att Svenskivisarkiv inte skall flytta in i Kronobageriet. Detta har bl. a. inneburit attprogrammet för ombyggnaden ändrats sä alt i föreliggande förslag värdefulladelar av byggnadens trästomme bevaras. Jag tackar utbildningsministern för svaret, som naturligtvis inle görmig särskilt glad. Staten framhärdar i sin uppfattning an Kronobageriet skallbyggas om enligt uppgjorda planer med en viss, men i sammanhanget ändåsmärre, modifikation. Vissa gamla takstolar och bjälklag skallnu få vara kvar, men enligt vad som sagts mig kommer de inte att synas,eftersom de måste kläs in på grund av brandfaran. Enfråga till utbildningsministern: problemet med den permanentaluflbefuklningen löst? Är del säkert all den gamla byggnaden, som hållitförunderligt väl , nu inte riskerar sprickbildning i väggarna?De sakkunniga jag har varit i kontakt med säger att frågan ingalunda är löst.Tvärtom är erfarenheterna myckel dåliga från moderna byggnader som harluftbefuktning. Det finns i själva verket svåra fuktskador bakom fasaderna päde nya moderna bankpalatsen i city. Menfrågan om Kronobageriels bevarande handlar inte bara om riskerna förfrosisprängningar i de medeltida tegelmurarna. Kronobagerietär ett unikt minnesmärke. Det finns ingen liknande industribyggnad i helaEuropa som varit i kontinuerlig drift ända sedan tid och , Kronobagerietär det första stenhuset pä , Det har troligen varit normgivandeför gatusträckningen på , är byggnaden omtalad som bageri, ochfrån 1698 finns ett brev, i vilket del sägs alt Kronobageriet varit bageri i100 år. Byggnaden har härbärgerat den kungliga vapenarsenalen och varitutrustningsplals för båtar. Kanske utrustades här. Detär inle bara Kronobageriets exteriör utan också dess interiör som är värd attbevaras. Det är ingen som förnekar att behöver nyalokaler, men de bör inte vara i Kronobageriet. Utbildningsministern måstekänna till att skönhetsrådet enhälligt avstyrkt den planerade ombyggnaden, altstadsmuseet förklarat all mänga av de värden som tillsammans konstituerarKronobageriels ställning som byggnadsminnesmärke kommer att spolieras och attstadsmuseet beklagar att en så specifik funktion beslutats för byggnaden. Kännerutbildningsministern inte själv något för denna byggnad? Harutbildningsministern besökt Kronobageriet? Vad saken gäller är attbevara den historiska byggnadens egenart! Ombevarande av förutvarande Kronobageriet på i Jo, jag känner ganska myckel för Kronobageriet. Det är en gammal finbyggnad, men den har genom tiderna använts för mycket skiftande ändamål. Denhar, som fru sade, varit båtplats, vapenlager och bageri. Det är väl ganskarimligt all byggnaden, om den bevaras till kommande generationer, frän tid tillannan får en användning som är lämplig med tanke på våra krav att byggnadenockså skall kunna som byggnadsminnesmärke leva vidare som denfungerar i liden. Jag vill erinra om att projekteringen av ombyggnaden av Kronobagerietskett i samråd med expertisen på . Vadtill sist frågan om luftfuktigheten i lokalen beträffar är det en myckelspeciell fråga. Del finns i sådana sammanhang, som i de flesta Ombevarande av förutvarande Kronobageriet på i när det gäller att ta ställningtill vetenskapliga data, litet olika skolor. Men de som vi haranledning att mest förlila oss på säger alt man nu arbetar på alt skapamöjligheter all variera luftfuktigheten med hänsyn till årstiderna så alt ettför byggnaden gynnsamt ångtryck uppstår. Delär också alldeles klart att de delar av byggnaden som är antikvarisktintressanta kommer att bevaras och vara synliga. Tyvärr är en del av deminsektsangripna och måste bytas ut. Men i stort sett kommer denna byggnad attpå ett alldeles utomordentligt sätt kunna tillgodose intresset för ettantikvariskt bevarande som den blir tillgänglig för nya aktiviteter. Jag måste nog utgå från alt utbildningsministern inte har besöktKronobageriet, eftersom utbildningsministern har denna uppfattning omombyggnaden. De flesta sakkunniga och de många kritiker som har talat omKronobageriets ombyggnad pekar ju på att man förvandlar interiören till oigenkännlighet.Jag tycker egentligen att det är ganska sorglustigt att det är ensocialdemokratisk regering som visar en sä liten respekt och vördnad för ett avde både ur svensk och europeisk synvinkel finaste monumenten till arbetets ärasom vi har. Det finns inga andra industribyggnader kvar av den här sorten. Jagvill gärna framföra ett litet förslag: Kunde inte industriminister med sin sakkunskap, även i branschen, anlägga någon liten synpunktför elt bevarande av detta unika och mycket fina hus? Jag riktar denna vädjantill statsråden och till kammarens ledamöter. Vi har den meningen, fru , att arbetet äras bäst genom all nyaaktiviteter ständigt fär komma till uttryck i en byggnad som kan redovisa olikainsatser under olika epoker. Att låta en byggnad bara stå där med sina murarmitt i staden utan att fä rimlig användning tycker jag inte är att ta hänsynlill alt byggnader skall leva också om de har etl antikvariskt värde. Någon form av användning lycker jag självfallet också Kronobagerietskall ha, men jag skulle vifia se del som ell museum i sig, ell museum där manverkligen tar vara pä Kronobageriets egna, unika kvaliteter. Tommabyggnader - även tomma bosläder - finns del f ö. gott om på andra platser runtom i . Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om transportfrågori samband med 80 Herr industriministern erhöll ordet förall besvara () anmälda interpellation, nr 35,och anförde; har frågat mig om riktlinjerna för upp-föfiningen avbeslutet om 80 beträffande utformningen av sjötransporter och terminalanläggningaroch vilket resultat undersökningarna om iransporlfrågorna har gett. Jaghar frän , , inhämtat föfiande uppgifter omsjötransportsystem i samband med 80. Detsjötransportsystem som skall befiäna NJA och 80 skall kunna hantera envolym av inkommande gods och 5,4 mifioner ton utgående godsper år. Sedanbeslutet om 80 togs har NJA studerat frågan om dessa transporteringående. Transportförutsättningarna har klarlagts. Synpunkter har inhämtatshos svenska rederier om hur transporterna, enligt deras uppfattning, skallordnas. Systemlrafik måste troligen komma i fråga för att lösatransportuppgiflen. Ettav alternativen som studeras innebär att en terminalhamn används föromlastning, sortering och lagring av produkterna frän NJA som hamnenkan fiänstgöra som transithamn för det kol som väntas komma frän ellerAustralien. NJAhar diskuterat terminalfrågan med företrädare för ell flertal hamnar. Pä grundav isförhållanden, kraven på tonnagesiorlek m. m, har man funnit alt det ärolämpligt att använda en terminalhamn i , Den naturliga lokaliseringenhar bedömts vara den svenska eller någon hamnanläggning på deneuropeiska kontinenten. De fortsatta utredningarna kommer all visa dels ombefintliga rederier skall anlitas eller annan lösning eftersträvas, dels omtransportfrågan skall lösas med hjälp av omlastningshamn och dels var en sådani sä fall skall ligga. Sjötransporlsystemelför 80 och NJA har diskuterats med berörda myndigheter i samband medbl. a. behandlingen av tillslåndsär-enden för 80. Dehittillsvarande undersökningarna har visat all speciella, för ändamåletavsedda fartyg bör användas. har preciserat vilka krav som börställas på dessa fartyg. a. förutsätter verket all fartygen konstrueras ochbyggs med myckel hög isvärdighet, s. k. isklass 1 A Super. Det står klart inte kan klara transporterna för projekt av denna storieksordning genom altföriita sig på s. k. ströbåtar. NJA:sutredningar om sjötransportsystemet kommer att resultera i en plan somförväntas vara klar under slutet av innevarande år. Huvudsyftetmed NJA;s utredning är givetvis att säkra transporterna lill och frän NJA ochStålverk 80. Svenska varv bör självfallet kunria komma i fråga när det gällerbyggnation av de aktuella specialfartygen. Omtransportfrågor i samband med 80 12 proto/io// 1975. Omtransportfrågor i samband med 80 Hen ROSQVIST (s): Jag vill tacka industriministern för svaret. Det var hämtat helt frånNJA och delgav oss de synpunkter som man inom företagel har på hur den härfrågan skall lösas. Det är väl naturiigt att man där har böriat studera frågan,som i sig själv är synnerligen viktig för företaget. Man kan väl säga atttransportapparaten för 80 är lika väsentlig som masugnen. Kanske ärfrågan om transporterna ännu viktigare där än pä andra häll, eftersom de skallske under speciella isförhållanden och man måste bygga upp dem med lanke påvinlersjöfart. kalkyler som fanns tidigare för detta beslut nämndes om fartyg med enstoriek upp till 50 000 dödviktston. Det stod fakiiski också alt eftersomplåtfiocklek och stabilitet i sådana fartyg redan är så betydande skulleinvesteringsmerkostnaderna för isförstärkning bli obetydliga. Jag vill säga,med den kunskap jag har om sjöfart, att den motiveringen var häpnadsväckande.För fartyg som skall lasta stål behöver man inte tänka pä någrastabibliletsproblem. Del är i stället sä att stabiliteten blir så god alt denblir till besvär i stället för till nytta. Sedermerahar det i pressen framkommit förslag från sjöfartsfolk som innebär att manbegränsar dessa fartyg till 25 000, 30 000 eller . Det är kanske enmer realistisk bedömning av olika orsaker, bl, a, dessa fartygs konstruktion.Något isförstärkt fartyg i finsk isklass 1 A Super pä finns inte idrift och har inle byggts. De största fartyg av detta slag som finns lär varapä , men det bedöms vara möjligt att öka dödvikten ytterligare 5 000ä . Deisbrytarresurser som man beräknat att ställa till förfogande kräver väl ocksåatt fartygen inte kommer upp i storieken . Sådana fartyg fär en breddpä , medan de isbrytare som har levererats och är de störstasom finns här i - vi får ytterligare en ny - har en breddpå . De fartyg som var nämnda skulle alltså vara väl tio meter bredare.Del hade blivit ytterligare slora problem med att klara isen.