prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedansade att de som föreslås är en bra procentsats. Del är sammaprocentsats som gäller för ekonomiska föreningar. Men som jag sade förut är juförhållandena i en samfällighet hell annorlunda än inom enskilt bedrivetskogsbruk. gäller inte minst häradsallmänningarna. Ihäradsallmänningarna fär man inte göra inteckningar. Del betyder all det på demställs helt andra krav på alt fondera medel för den fortsatta verksamheten ände krav som ställs på enskilda skogsägare. Slutligenär det som jag tidigare sade mycket små belopp som skulle delas ut. I densamfällighet som jag själv bäst känner till, Trögds häradsallmänningar, störste andelsägaren sex mantal. Om del delas ut . per mantal blirdet alltså fråga om ett belopp pä . Jag lycker inte att en eventuellskattehöjning pä några hundralappar i det fallet är värd allt det krångel somdet här förslaget skulle innebära. Beskattningenav samfälligheter, m. m. Hen () kortgenmäle: Jag vill läsa upp några rader ur lantbruksstyrelsens remissyttrandeöver förslaget lill nya beskattningsregler som det är utformat i promemorian.Lanibruksslyrelsen skriver följande, och jag läser dä från s, 142 ipropositionen 1975:48: "Lantbruksstyrelsen instämmer i den i promemorianframförda uppfattningen att det knappast finns skäl att behålla den skillnad iskattehänseende, som föreligger mellan å ena sidan gemensamhetsskog och åandra sidan enskilt skogsbruk och skogsbruk i frivillig samverkan t. ex.skogsbruksområden och samverkansområden. Man bör, anser styrelsen, heltallmänt eftersträva skatteregler, som är näringspolitiskt neutrala. Det kaninte bortses från alt hillills-varande beskattningsregler i vissa inkomstlägenhaft en gynnsam inverkan pä benägenheten att ingå som delägare igemensamhetsskog. Man har enligt styrelsen i högre inkomstlagen kunnat finnafördelar i att beskatta skogsinkomsl hos gemensamhetsskogen som juridiskperson. För personer med inkomster av storleksordningen , ochmindre torde gemensamhetsskog däremot inte ha inneburit några skattemässigafördelar, snarare tvärtom. Del finns, säger styrelsen vidare, anledning atträkna med att mer än hälften av delägarna i befintliga gemensamhetsskogar äratt hänföra till denna grupp, Lanibruksslyrelsen är därför inte främmande föratt den föreslagna beskatlningsformen i många fall snarare underlättar änmotverkar bildandet av gemensamhetsskogar," Jagtycker att detta avsnitt ur lantbruksstyrelsens remissyttrande bestyrkeruiskottsmajoritetens uppfattning att man i första hand bör se ändringsförslagetså, alt det innebär alt skatteförmågeprincipen kommer att beaktas bältre änhittills och att förslaget dessutom tillgodoser fördelningspolitiskasynpunkter, Ivad sedan gäller resultatufiämningen är ju förelagsskalleberedningens uppgiftatt utröna huruvida det krävs resultatufiämning inte bara i denna utan i allaföretagsformer. Och jag kan inte finna något skäl varför man inte skullegenomföra dessa nya skatteregler bara därför att man behöver avvaktaförelagsskalleberedningens slulliga ställningslagande i denna fråga. () kortgenmäle; citerade ur lantbruksstyrelsens remissyttrande, men denmyndighet som har den största erfarenheten av gemensamhetsskogar är vällantmäteriverket, och där har man i sitt yttrande varit mycket tveksam ochfaktiskt pessimistisk när det gäller möjligheterna att med de nyabestämmelserna fortsätta med att bilda gemensamhetsskogar. Jag vågar påstå attlantbruksstyrelsen inte har sall sig in i alla de risker för dubbelbeskattningsom förslaget faktiskt innebär. Det är heller ingenting att säga om, ly varkenpromemorieförslagel eller propositionen innehåller nägon som helst analys avbeskattningsreglernas effekt. När det sedan gällerresultatufiämningen är det också där alldeles spe- ciella förhållanden förmarksåmfälligheterna, eftersom de till alldeles övervägande del saknaravskrivningsbara tillgångar. De har alltså betydligt mindre möjligheter änenskilt bedrivet lantbruk och andra företag att den vägen fä en någorlundahygglig resultatufiämning. HenRÄMGÅRD (c): har i sill inledningsanförande berört de komplikationersom den nya beskattningsformen medför, särskilt då i vad del gällerbesparingsskogarna. Jag kan i stort instämma i hennes anförande men villkomplettera med några synpunkler pä hur beskattningen kan slå i olikaavseenden. Ipropositionen 1975, s. 143 och 144, framgår att finansministern har tänktsig att den enskilde jord- och skogsbrukarens eventuella båtnad av vägen skallbeskattas hos resp. fastighetsägare, som sedan i sin tur har alt yrka avdragför vägkostnaden. Om ett dylikt förfarande lillämpas, kommer det att medföraatt alla besparingsskogar i norra mäste underhälla nuvarande enskildaskogsbilvägnät för beskattade medel, eftersom fördelningsgrunden, dvs. resp.fastighetsbåtnad och andel, ej är känd dä inga vägsamfälligheter föreligger. Isammanhanget kan framhållas att det totala enskilda vägnät som sockenmännen fn. underhåller t. ex. inom min hemkommun. storkommun, omfattar ca 100mil. För att underhållet av dessa skall kunna fördelas på resp,fastighet krävs vägförrältningar samt äganderättsutredningar. Enlanlmäteriförrättning avseende en enkel av-styckning kan i dagens läge ta upptill . Att i en föfid åstadkomma vägförrältningar för båtnadsfördelningav skogsbilvägar kommer med all sannolikhet att ta uppåt . Detbör beaktas att förhållandet är i stort sett lika i alla socknar medbesparingsskogar. Propositionen medför alt sockenmännen föriorar rätten tillnormalt avdragsgilla kostnader enbart på grund av att man i största samförståndoch gemensamt har låtit utbygga by- och skogsbilvägar med medel från dengemensamt ägda besparingsskogen ulan att kräva 100-procentigkostnadsfördelning, I proposiiionen beaktas sockenmännens framställning i vadavser förmögenhetsbeskattningen, dvs, förmögenheten beskatias i samfällighetenvilket är praktiskt och enkelt. Detsamma skulle man kunna önska när det gällervägförhållandena. Ävenom beskattning och avdrag skall ske i viss förvärvskälla, bör man ändå lahänsyn till de praktiska och historiska förhållanden som råder i vad gällerbesparingsskogarna och nytfiandet av avkastningen. I äldre lider täcktes heladen konimunala budgeten av anslag från samfälligheter. Det är ju även i sigsjälvt unikt att ingen uldelning sker lill delägarna, utan avkastningenförbrukas till "allmännyttiga" ändamål framför alll vad avser jord-och skogsbruket. Huvuddelen av avkastningen har hitintills använts lill detenskilda vägnätet, som i stor omfattningen även nytfias av allmän turism ochicke-delägare. Propositionens förslag,som tillstyrks av utskottet, kommer all medföra Beskattningenav samföUigheter, m. m. Beskattningenav samfälligheter, m. m. krav på storavägförrätinlngsarbeten och med all sannolikhet otaliga vägsamfälligheter medskilda styrelser, vägavstängningar samt ett byråkratiskt krångel och risk förförsämrat vägunderhåll. Det kan inte vara av eller slalsfinansiellbetydelse, om avdrag för vägkoslnader ullagda på delägande fastigheter medges iden allmänning eller samfällighet i vilken fastigheten har delaktighet, utanatt fastighetens båtnad eller koslnadsandel preciseras. Medanledning av det här anförda vill jag ställa en fråga till utskottetsordförande. Utskottet skriver nämligen; "Ulskottet är dock medvetet om attför vissa speciella samfälligheter (t. ex. besparingsskogar), som bedriver enför samhället ekonomiskl belydelsefull verksamhet, kan uppstå vissabesvärligheter vid övergången till de nya bestämmelserna. Utskottetförutsätter med hänsyn härtill en viss generositet vid tillämpningen av de nyareglerna." Som jag tidigare påpekat, är del inte fråga om besväriigheterbara vid den direkta övergången, utan de kommer att vara kvar läng tid och meden slörre byråkrati som föfid. Menar dä utskottet med den generositet som mansäger skall lillämpas, att man skulle kunna tänka sig all dispenser lämnadeslill samfälligheter av typen besparingsskogar, så att vi slipper denuppsplittring på en massa vägsamfälligheter som blir en föfid om propositionenskall eflerievas? Jagvill slälla den frågan till utskottets ordförande. Jag yrkar dessutom, herrtalman, bifall lill reservationen nr 1. Meddella anförande, i vilkel herrar i och saml fruHambraeus (samtliga c) instämde, var överläggningen slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 22punkten A rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resullal; Punkterna B och C Kammarenbiföll vad utskollet i dessa punkler hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Beskattningenav samföUigheter, m. m. Densom vill att kammaren bifaller skatleutskottets hemställan i betänkandet nr 22punkten D röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels ulskollels hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill reservationen nr 3 av herrMagnusson i och , och förklarades den förra proposiiionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposi t lon: Densom vill all kammaren bifaller skalleulskollels hemställan i betänkandet nr 22punkten E röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranleds av bifall till reservationen nr 3 av i och fruTroedsson. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter harösiar för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Punkterna F och G Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Bidrag ur kyrkofon- Skatleutskoiteis betänkande den tiU vissa Nr24 angående uppskov med behandlingen av vissa till utskottet hän- '-'" Ulskollels hemställan bifölls. §14 Bidrag ur kyrkofonden till vissa invandrarkyrkor, m. m. Föredrogs kulturutskotiets betänkande nr 11 medanledning av propositionen 1975:61 om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. jämtemotioner, såvitt propositionen och motionerna hänvisats till kulturutskottet. I propositionen 1975:61 ()hade regeringen, såvitt gällde kulturutskottets verksamhetsområde, föreslagitriksdagen att 1. medge att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juli 1975t. v. fick utgå medel för avlönande av ytteriigare en stiftsadjunkt, avsedd försjömanskyrkan i , 2. medge att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juli 1975t. v. efter regeringens prövning fick utgå bidrag till avlöning av sjufiänsteman hos centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete enligt de grunder som förordats i propositionen 1975:61, 3. medge alt ur kyrkofonden till svenska kyrkanssjömansvårdsstyrelse fick utgå delsför liden 30 juni 1975 ytterligare avlöningsbidrag medsammanlagt , o. m. den 1 jiili 1975 t. v. 20 bidrag om vartdera , för budgeiårför avlöning av präster som var anställda i styrelsens fiänst i utlandet, 4. medge alt ur kyrkofonden för /76fick utgå bidrag till med högst . lillbestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vid , 5. medge att ur kyrkofonden för /76fick utgå medel med högst . för biträdeshjälp åt biskoparna, 6. medge alt ur kyrkofonden för /76fick utgå medel med högst . för anlitande av biträde vidhandläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement, 7. medge att ur kyrkofonden fr, o. m. den 1 juli 1975t. v. fick utgå medel med högst . för budgetär för studiebidrag åtpräster vid fiänslledighei i vissa fall och för anordnande av vissa leologiskafortbildningskurser för präster, 8. anta inom upprättatförslag lill lag med provisoriska bestämmelser om beräkning av boställsränla. I della sammanhang hadebehandlats delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna (c), 1975:513av i (m), vari hemställts all medgav att urkyrkofonden för /76 flck utgå bidrag lill de estniska, lettiskaoch ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna i med högst 1 mifi. 1975:1337 av herrWennerfors (m), delsden i anledning av proposiiionen 1975:61 väckta niotionen 1975:2023 avfru (). 1. alt med bifall lill proposiiionen 1975:61och med avslag på molionen 1975:505 medgav att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juli1975 t. v. fick utgå medel för avlönande av ytteriigare en stiftsadjunkt,avsedd för i , 2. att med bifall till proposiiionen 1975:61och med avslag pä motionen 1975:2023 (yrkande 2) medgav alt ur kyrkofonden fr.o. m. t. v. efter regeringens prövning fick utgå bidrag lill avlöningav sju fiänsteman hos centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete enligt de grunder som förordats i propositionen 1975:61, 3. auriksdagen medgav alt ur kyrkofonden till sjö mansvårdsstyrelse fick utgå delsför liden 30 juni 1975 ytteriigare avlöningsbidrag medsammanlagt , o. m. t. v. 20 bidrag om vartdera . för budgetårför avlöning av präster som var anställda i styrelsens fiänsl i utlandet, 4. alt med bifall till proposiiionen 1975:61och med avslag på motionen 1975:2023 (yrkande 1) medgav att ur kyrkofonden /76 fick utgå bidrag lill Svenska diakonsällskapel med högst203 . till bestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vidSköndalsinstitutet, 5. all medgav att ur kyrkofonden /76 fick utgå medel med högst . 6. alt medgav alt ur kyrkofonden /76 fick utgå medel med högst . för anlitande avbiträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement, 7. att medgav att ur kyrkofonden fr. o. m.den 1 juli 1975 t. v. fick utgå medel med högst . för budgetår förstudiebidrag ål präster vid fiänslledighei i vissa fall och för anordnande avvissa teologiska fortbildningskurser för präster, 8. att skulle avslä niotionen 1975:1337, 9. att skulle avslå motionen 1975:513, 10. att skulleanta del i proposiiionen 1975:61 framlagda Onsdagen den 14 maj1975 Bidragur kyrkofonden till vis.sa invandrarkyrkor, m. m. Bidragur kyrkofonden UU vissa invandrarkyrkor, m. m. förslaget till lag medprovisoriska bestämmelser om beräkning av boställsränla. Reservation hade avgivits av i Agnas(m) och () som ansett att utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:513 medgav att ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. flck utgå bidrag till de estniska, lettiska ochungerska evangelisk-lutherska kyrkorna i med högst 1 mifi. i Agnas (m): Bakom detta betänkande slår i slort sett ell enigt utskott. Men detfinns en motion kring vilken oenighet har uppställ. och jag harbifogat en reservalion lill förmän för denna motion. Imotionen, nr 513 av i , begärs bidrag ur kyrkofonden till deestniska, lettiska och ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna i . Enliknande motion har behandlats förut. Motionären säger i är att han anser altdet var ett förbiseende av kulturutskottet i fiol att behandla motionen isamband med frågan om stödet till frikyrkorna. Vi har för vår del ansett ossvilja siödja yrkandet som är framfört. Tillvärt land kom i slutet av det senaste världskriget ett stort antal lutherskatrosbekännare från de baltiska staterna. Man räknar med att det var 65 000människor från , av vilka det fortfarande finns ca 20 000 kvar här. Dehar sju församlingar spridda över landet. De är lutheraner som känner en myckelstor frändskap med den . De allra flesta av medlemmarna är ocksåmedlemmar i den och belalar kyrkoskatt dit samt deltar i dessarbeie. Men särskilt den äldre generationen har vissa anpassningssvårigheteroch upplever behovet av sin egen evangelisk-lutherska kyrka. Del är alllsäbakgrunden till denna kyrkobildning i vårl land. Ungefär delsamma gäller deandra kyrkor som nämns i motionen. Vihar i reservaiionen sagl att vi delar motionärens uppfallning att pengar tilldessa kyrkors arbete inte bör utanordnas ur det stöd av statsmedel som gårlill frikyrkorna. Det gäller ju inle kyrkor som har kommit till på samma sättsom de svenska frikyrkorna. De har precis samma bibelsyn och kyrkosyn somsvenska kyrkan. De arbetar visserligen frill i förhållande till svenska kyrkanmen kan ändå på sätt och vis sägas arbeta innanför den lutherska ram. Inom mänga av dessa kyrkor använder man ocksä värt språk. Vi tyckerdärför det är naturiigt att bidrag till deras nationalkyrkor i utgår urkyrkofonden. Kammarkollegietsyttrande, att fonden i princip bara bör anlitas för verksamhel inom ram, lycker vi reservanter inte talar emot att bidrag till de eslniska,lettiska och ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna i skall utgå,eftersom de faktiskt arbetar inom svenska Del är etlarbeie som har betydelse och värde ocksä för . Vi flnner delrimligt och riktigt au stöd utgår ur kyrkofonden. Vi har som jag redan saglockså att länka på alt dessa kyrkor har betalat ca 1,5 mifi. i kyrkoskattper är, en siffra som uppges i motionen. Jaganser att del riktiga sättet att stödja dessa kyrkor är alt ge dem anslag pådet sätt som vi föreslår i reservationen. Med det, herr talman, yrkar jagbifall till reservationen. HerrMATTSSON i Lane-Herreslad (c): Här föreligger, som i Agnas har påpekat, ett i stort settenhälligt betänkande. Men det är just i fråga om bidrag till de estniska,lettiska och ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna i vårt land som vi harskilt oss i utskollet. Reservanterna begär ett anslag på 1 milj. kr. alt utgåur kyrkofonden. Utskottet har avstyrkt della yrkande, eftersom vi inte kunnatansluta oss till tanken pä vad jag närmast skulle vifia kalla en återbäring påkyrkoskatten till de nämnda kyrkorna. Vihar tidigare behandlat denna fråga i utskottet. Ocksä dä avstyrkte vi yrkandet.Kyrkofonden betraktar vi inte som en fond som skall lämna bidrag till andrakyrkor än dem som arbetar inom den ram. Att ifrågavarande trekyrkor hör dit kan man väl inle få elt absolut stöd för. Dessa kyrkor kännerändå ett behov av att få ha sina församlingar - som är sju till antalet, eftervad jag kan minnas. Vihar sänt ut motionen på remiss till kammarkollegiet, som också hävdar denuppfattningen att ifrågavarande kyrkor inle arbetar på ell sådant sätt attderas verksamhel kan anses ligga direkt inom den ram. De måstei stället fä bidrag ur det anslag till trossamfund som har bevifiatår och som också har höjts år . Sådana bidrag fär de också. 1varie fall har den eslniska och den ungerska kyrkan fält det, medan denlettiska kyrkan inte har kunnat fä bidrag därför att dess medlemsantal enligtgällande bestämmelser inte varit tillräckligt stort. har det emellertidsagts att den lettiska kyrkan tänker etablera ett ännu närmare samarbete medden eslniska kyrkan. Pä del sättet kan man förvänta sig all även den kyrkan färbidrag. Närvi har bedömt frågan i utskottet, inte minst med ledning av vad kammarkollegiethar anfört i sill remissyttrande, har vi kommit fram till att vi inte kan tillstyrkaden moiion som avlämnats av i . Jagvill därför helt kort bara yrka bifall till kullurulskotlels hemställan i dessbetänkande nr 11, Bidragur kyrkofonden till vissa invandrarkyrkor, m. m. Hen i Agnas (m): Jag vill inte ha någon längre debatl i denna fråga - från bådetidssynpunkt och andra synpunkter. Jag förstår i Lane-Herrestadpä sätt och vis. Men när han säger all det skulle vara fråga om"återbäring", lycker jag alt del mäste vara en myckel rimlig tanke,Belalar man skatt lill och pä det sättet bidrar Bidragur kyrkofon -den till vissa invandrarkyrkor, m. m. till dess verksamhettycker jag det är helt rikligt alt man fär vad kallar för"återbäring". Frågarman präster och andra församlingsmedlemmar i de områden där ifrågavarandeförsamlingar finns, om inte dessa kyrkors arbete är ett värdefullt bidrag tillarbetet för den på platsen, tror jag att svaret bara blir ett;Man uppfattar det pä sätt och vis som insalser inom ram,visseriigen med specialdeslination - precis som andra aktiviteter som har pä sitt program och som ligger litet grand vid sidan om detegentliga församlingsarbetet. Detvar det ena jag ville säga. Det andra är att lettiska kyrkan inte alls kommer ifråga. Det kan hända att den lyckas etablera samarbete med den estniska, så attden kan komma med. Menjag har mycket svårt att inse att frikyrkornas anslag - som inte heller äroändligt utan alltför knappt och som de själva väl behöver -skall tas i anspråkjusl här. Om inte detta är den riktiga vägen måste vi hitta ett annat sätt attge dessa kyrkor i vårt land av annan nationalitet det stöd som de är så välförfiänta av. HerrMATTSSON i Lane-Herreslad (c): Jag använde ullrycket återbäring därför att det här är ett specielltförhällande. När man talar om att medlemmarna i här ifrågavarande kyrkor harlämnat ell visst belopp i kyrkoskatt och skall få bidrag med hänvisning tillatt de betalat in denna kyrkoskatt bör man komma ihåg att de också har servicefrån . Det rör sig om sju församlingar, men ståröppen för dessa människor. De kan della i gudsfiänsterna där, och de kansåledes få, om jag skall använda del uttrycket, "service" från den . Denestniske biskopen antyder alt han förväntar sig att dessa kyrkor inom en inlealltför avlägsen framtid kommer alt uppgå i den . Man kanförvänta sig all ungdomen kommer att gå över medan däremot de äldre känner attde vill ha en församlingsgemenskap av det slag som råder i de sjuförsamlingar de har. Jagmenar därför som sagl att man kan tala om en återbäring av kyrkoskatt i deltafall. Dessamänniskor är ändå i den situationen att de - åtminstone de som kom hit för 30 årsedan och de som fölls här i - lalar svenska och kan tillgodogöra sigden svenska gudsfiänsten på ell fullt tillfredsställande sätt. Vihar i utskottet ansett att det finns anledning att dessa församlingar fär eltstöd från del allmännas sida, och vi har betraktat det som lämpligast att defår detta stöd från anslaget Bidrag till trossamfund. Överläggningen varhärmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrNilsson i Agnas och , och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i Agnas begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr II punklen9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Agnas och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrNilsson i Agnas begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav föfiande resullal: §15 Ombyggnad av Kronobageriet i belänkande nr 15 med anledning av proposiiionen 1975:33om anslag för /76 till byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Sedanregeringen i propositionen 1975:1 bilaga 10 beräknat medel för Inredning ochutrustning av lokaler vid universiteten m. m. (punkten E 63) och förByggnadsarbeten inom verksamhetsområde (punkten11:15) hade regeringen i propositionen 1975:33 ()föreslagit alt 1. bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeteninom verksamhetsområde inom i investeringsplanernauppförda kostnadsramar i enlighet med vad som förordats i proposiiionen, 2. lill Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhels-område för /76 under statens allmänna faslighetsfondanvisa etl investeringsanslag av ,