prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — Närde borgerliga och socialdemokraterna förmår sig till all diskuterasvenskt privatkapitals investeringar i tredje världen, försöker de försvaradella med all del är lill fördel dels för , dels också för Iredjevärlden. själva har en annan uppfallning, och svenska kapiialisierhar dessuiom gjort så många uttalanden som vederlägger dessa ytliga påståenden.Vad man måsle diskutera är för del första till vilka investeringarnagår och avsiklen med investeringarna, för del andra vilka regimer dessau-länder har. Det visar sig då au Lalinamerika lar emot storparten av svenskakapitalinvesteringar. är del största av dessa länder. Del handlardessuiom enbart om länder med ytterst reaktionära regimer. De borgeriigapartierna vill nu skydda denna svensk kapitalisms utsugningspolilik genom atlutvidga invesi-eringsgaranlisystemel lill all gälla inie enbart svenskabisiåndsländer utan ocksä länder utanför den länderkrdsen. Så myckel är deraslal om en ny ekonomisk världsordning värl. Men,herr lalman, svensk biståndspolitik handlar ju ocksä om länder-val. Som bekanlpåslår samlliga partier i all man är överens om mål och medel förSveriges uivecklingsbislånd. Av de olika bisiånds- motionerna verkar det somom man stödjer ungefär samma ideal på läng sikl. Bislåndd skall medverka lillutveckling och utjämning i mottagarländerna, det skall komma de falliga ochförtryckta till godo. Problemetär bara all enigheten gäller just detla någol diffusa ideal. Hur del ipraktiken uppnås, vilka länder som skall få bistånd, är man mindre överens om.Della visar sig myckel klart i den här bi-slåndsdebalten. De borgerligapartierna deklarerar nu hell öppet atl de inte är överens med regeringen om demål och medel som anlogs av för snart femlon år sedan, då del iproposilionen 1962:100 undersiröks alt man måste beakta de sociala ochpoliliska aspekterna av den utvecklingsprocess som bislåndel avses främja. Ävenom del inle var givel, all del sociala och poliliska syslem och de principertill vilka vi ansluter oss är för alla ändamålsenliga elleruppnåeliga, kunde det vara rimligt att inrikta biståndsgivningen så all denmedverkar i poliliskl, demokraliskl och sociall utjämnande riktning. Enligt proposilionenstår del inle i överensstämmelse med del svenska biståndets motiv eller mål altdel bidrar lill alt konstruera en framslegsfienllig samhällsstruktur. Dessaprinciper gäller så länge som biståndsutredningen ännu inle kommil med sinaförslag. Frågan är hur principerna tillämpas i praktiken. Jag vill påstå överväldigande majoriteten i den här kammaren år obekymrat trampatde grundläggande principerna under fötterna. Har ell land väl börjat fåsvenskt bistånd kan del åsidosätta alla uriämningsprinciper, föra enulvecklingsfienllig politik och ändå fortsälta med all få bisländ. Landetsbefolkning är ju så fattig, säger man från de borgerliga partiernas sida. Vifortsätter all ge bistånd lill , och - för alt nämna någraländer - trots atl dessa länders regeringar gjort och gör väldigt lilel föralt åstadkomma en uriämning och trots all biståndet sannolikl bidrar lill atlkonservera framslegsfienl-liga strukturer i länderna. I stället för attdiskutera dessa frågor försöker nu de borgerliga, med i spetsen,alt blanda borl korten genom alt slå ned på Cubabislåndd. Ellsjälvklarl krav för atl slälla vore alt den finge lillgäng lill ellså omfattande material all en förulsällningslös diskussion om biståndetseffekter i mottagarländerna kunde föras. Hur uppfylls biståndspolitikensavsikter genom de olika länderprogram som finns? all förhäva sig och utanatl lägga petiga i-landsvärderingar på förhållanden som är svåra all bemästra iländer som först vunnit självständighet, skulle även ett väl tilltagetnålsöga vara svårt för en del kameler all passera. Vart har del svenska vetesom skeppades lill efter en kampanj med biskopar, bönder ochborgeriiga ledarskribenter lagil vägen? Jagfrågar de borgerliga lalesmännen här om de vill redogöra för detla, inle iförsta hand för kammarens ledamöler ulan för publiken pä läktaren. Jag kanfråga herr förste vice lalmannen Benglson, som är närvarande i kammaren, om hankan redogöra för hur del förhåller sig med della Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. Internaiionelllutvecklingssamarbete m. in. var jui förra årei, och såviii jag förslär fick han där enutförlig redogörelse för var del svenska vetel hamnade. Kom del de svältandelill del eller var del så all en korrumperad regim log hand om delar av dellavete? När vi fån herr försie vice lalmannens redogörelse för della kan viockså diskutera vilka slutsatser vi skall dra härav för de framlidaförbindelserna med . Vilkaär villkoren för den radikala oppositionen i och ? Hur harregeringarna där det med sill oberoende av och ? Vilkenomfördelning av inkomster och förmögenheter har skett i de här länderna? Delfinns fler frågor alt slälla, men partierna i ulrikesulskotlet föredrar rejälaskygglappar. På sin höjd undrar medlemmarna där om inle del enaeller andra landei blivil för rikt för all längre fä bisländ. Sämre grund förall fullfölja de klart uilalade målsättningarna är del svärl all länka sig. Delskall myckel lill för all etl land skall bli rikt, om det inle saisar på enuiveckling för hela folkel. De regimer som fortsäiter all underordna sinpolilik den imperialistiska världsordningen kommer svårligen ur sitt beroende.Resultatet blir atl den svenska biståndspolitiken slår knut på sig själv.Genom all man låler spekulaiioner om eventuella rikedomar bli viktigare änfaktisk uriämning är del de regimer som för en reaktionär, utvecklingshämmandepolilik som med slörsia tillförsikt kan se fram emol diskussionerna i dennakammare och kommande diskussioner. borgerliga partierna hell struntar i de principer som ligger lill grund försvenskl bistånd och för länderval visar ju inte minsl den debatt som förs här . För länder som har lyckats vända underutvecklingens nedåtgående kurvakräver man all bislåndel skall upphöra. Länder som har gjort sig kvin ulländsktförtryck skall vi inle ge bisländ. Cubaärjusi nu utsatt för hela den samlade borgerlighetens attacker. har sedanCuba genomförde sin revolution utsall landei för ekonomisk blockad. harkunnai göra detta genom sin självuinäinnda världspolisroll. har ständigtskickat över CIA-agenter och exilkubaner för att ulföra sabotagehandlingar molCuba. Dessa USA-ulbildade agenter har mördat och invalidiserat många kubanskamedborgare. De borgerliga partierna har inte lyft dt finger i protest mol dessabarbariska handlingar. Jagvill påslå all är dt av de få biståndsländer som i delalj redovisar påvilkel säll svenskl bistånd används. är också ell av de få bisiåndsländersom helt uppfyller de svenska principerna för bistånd. Cubahar nära nog ulrolai analfabelismen, ger alla medborgare ell arbele, Cubahar uriämnal skillnaderna mellan stad och landsbygd. Att trots storasvårigheter lyckats uppnå en väsenilig inkomsl-uriämning och börial uppnå enbasjämlikhei för sin befolkning, där inga svälter och alla har samma tillgång tillsjukvård, utbildning och andra sociala förmåner, är i sig ingei argumenl föralt avbryta biståndet. Behoven av utländskt bisländ för all förverkligalandets slrävan mol eko- nomisk utveckling, socialllikaberättigande och poliliskl oberoende är fortfarande omfailande. Skullede borgerliga vinna vid den loltning, som troligen skall ske i den här frågan,innebär della alt de planerade projekt för vilka man tänkl sig svenskl stöd -ett skolboksprojekl, ell livsmedelsindustriprojekl och etl projekt förframställning av antibiotika - kommer all försväras i betydlig grad. Mankan hell enkell påstå all de borgerliga motsätter sig eller försöker förhindraatl barnen på skall få bättre undervisningsmateriel, försöker förhindraatl människor som drabbas av infektionssjukdomar snabbi skall kunna botas. Förraåret signalerade president att han kunde länka sig att öppna förbindelsermed om slutade upp an på MPLA:s begäran hjälpa mol del fascistiskaSydafrikas försök all omintdgöra nyvunna självständighet. Självfalletavvisade denna fräcka inblandning. ställer borgarna upp på ochSydafrikas sida. Borgarna har påtagit sig samma roll som - atl bestämmaolika länders utrikespolitik. Vad är della om inle bisiåndsimperialism? HerrHernelius påstod an de sockerpriser som hade redovisais avSvensk-kubanska föreningen och i Aflonbladei inle var rikliga. Han sade sig haandra sifferuppgifter. Dä är det väl på sin plats alt redovisarde siffrorna och varifrån han har fått dem. Jag har siffror här som kommer fråninternationella sockerorganisaiionens statistik i . De säger atträvarusockerpriset per skälpund 1974 var , , i februari1975 , 1975 29 cenl och 24 cenl. I januari 1976var del 14 cenl, 15 cenl, cenl och cenl.Del här är, som jag sade, siffror från den inlernalionella sockerorganisalioneni . Kandet möjligen vara sä all har sina siffror frän någon amerikanskunderrällelseorganisalion? I så fall skall vara försiktig meddem, därför alt vi vel all den amerikanska underrättelseorganisationen mångagånger lidigare har missbedöml läget på , Jag länker på den amerikanskainvasionen i Grisbuklen - jag tror atl det heter så. Jag länker också på C1A:sfantasterier, där man påstod all Caslros enorma folkliga stöd pä beroddepå hans skägg. Dä uppfann CIA en sorls skokräm, som man skulle smörja inCaslros skor med när han befann sig i ullandel. När han sedan knöl skornaskulle medlet i skokrämen resultera i alt Caslro blev av med skägget. På sä visskulle han lappa del folkliga stödet pä . - Om nu harsiffrorna därifrån tycker jag alllså atl han skall vara litet försiktig meddem. Huvudsyftet med de borgerliga partiernas krav på all skära ner ellerhell slopa biståndet lill tycks vara att likrikta hela den svenskabisiåndspoliiiken efter imperialislisk mall. Samma moderaier som kräverslopande av bislåndel lill kräver också en nedskärning Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Iniernallonelltulvecklingssamarbele m. m. av bislåndel lill Vietnam.Näsla sleg är kravei all även bislåndel lill Vielnani hell slopas. herr lalman, vill jag nämna yllerligare ell exempel på inkonsekvensen ide borgerligas agerande. Sydyemen är ett land som inle bara på papperet ulanockså i prakiisk handling bedriver en polilik som innebär att de knapparesurser detla land har fördelas på ell för medborgarna räitvisi säll.Sydyemen drabbades förra årei - tror jag - av en naturkatastrof som ytterligareförvärrade landels redan lidigare svåra ekonomiska läge. Vi har i molion 1137begärl all skulle ge ka-lasirofbistånd lill Sydyemen. harulskollel avvisal och hänvisar lill all Röda korset erhållit 3 milj. kr. förinsalser i Sydyemen. Denna summa är otillräcklig. 1 Sydyemen lider man brist päbl. a. mediciner, mat och kläder. Imolion 1138 begär vi stöd lill befrielserörelsen i Eriirea. Vi vidhåller ävendella krav. Vi har lidigare gett utförlig argumentation i den här kammaren förbistånd till Eriirea. Jag yrkar bifall lillmoiionerna 350, utom punkten B, 1137 och 1138. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hert () kortgenmäle: En påminnelse om några punkier i målsättning belräffandevilka länder vi skall ge bistånd. Avden framgår au vi skall kunna ge bisländ lill olika slags länder. I den månherr Måbrink påslår all vi inte gör det har han fel. Och han har lika fel omhan påstår an folkparliel skulle ha någon annan mening än den som ullrycks iden mälsällningen. annan punkl sägs all ekonomisk och social uiveckling är möjlig inom olikapoliliska system. Där tycks vpk ha en annan uppfallning. Med vpk:s säll all seär progressiv polilik, social och ekonomisk utveckling bara möjlig i rentkommunistiska länder. Närdel gäller kalasirofhjälpen finns ingen utialad målsättning, men del får ansesvara underförslåll all kaiaslrofhjälp skall ges lill områden där katastroferinträffar. Det lycks inle vpk mena. Om man skall ta på orden lycksni mena all svällande människor i ickekommunistiska gon kan få dö. Delfinns dessuiom en målsätlning i svensk biståndspolitik-som också är FN:smålsättning, som anslulil sig lill - som säger atl vi skall koncentreravårt bistånd lill de minst ulvecklade länderna. Den målsättningen är omöjligatl uppfylla med vpk:s säll att se på vilka länder vi skall ge bistånd. Här harvpk inte bara en annan uppfallning än övriga partier i denna kammare ulan ocksåen hell annan uppfattning än den har. Därför,herr lalman, är del bra för svensk biståndspolitik att det inte belyder särskilimyckel vad säger. Herr försie vice lalmannenBENGTSON (c) korl genmäle: Herr talman! Det kan synas onödigt atl man skallupplysa riksdagsledamöter om vad som förekommer i , men antagligenfår man göra del i fall. kan observera attstatsrådet besvarade en interpellationom det svenska vetet lill . Om bekvämar sig alt läsariksdagens egel tryck kan han där finna en redogörelse för detla. Jag lyckerknappast att jag skall behöva läsa upp detla svar, utan det kan väl herrMåbrink läsa själv. Sedan kanske han kan använda litet mildare tonart en annangång när han frågar om sådana saker. Ta reda på fakla i första hand! Jagskall bara tillägga att det inte var någon från vpk som frågade utan del varherr Böriesson i . Jag hänvisar alltså lill protokoll den27 . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. () kortgenmäle; Del är väl ingen slörre anledning alt la upp en diskussion medanledning av de gamla skivbekanla som spelade upp. Men om jaghörde rätt frågade han mig efter priset på, inte skokräm, ulan socker. Jag harhär en förteckning över sockernoteringarna i månad för månad sedan 1964.Jag skall inte läsa upp alla de siffrorna. Jag kan bara konstatera allsockerpriset när del var som lägst, i börian av 1967, var perkilo. 1968 pendlade det mellan 20 och 30. 1974 nådde det loppar på upp till400-500. Noteringen var 152 - alltså ingalunda något lågpris, utanetl betydligt högre pris än någonsin lidigare med undanlag och denförsta månaden . HerrMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Det är ganska intressant att höra de tre borgerliga representanternasom trädda pä ett snöre säga all del inle är slor idé atl ödsla något kruteller någon argumentation på . Om ni lycker del skall ni inle gåupp och argumentera. Del är tydligt att jag trampat på en del ömma lår. Med de principer som fasllagts av riksdag för bislåndel gårdel inle all säga all man skall ge bislånd lill de allra fånigaste länderna.Man måsle ocksä slälla kravet all del kommer de fattigaste människorna lill deli dessa fatliga länder. Omdel i de faltiga länderna finns reaktionära regimer, som inle har någon somhelsl ambition alt i prakiisk handling åstadkomma social och ekonomiskutjämning, och vi trots detta forlsäiier atl ge bislånd, så hamnar det ju ifickorna pä en lilen korrumperad klick i det akluella landei. Del kan väl inlevara meningen att vi skall använda de svenska skaiiebdalarnas pengar pä delsällel. Här måste vi konkrei diskutera de olika länderna och lilla pä vilka somi prakiisk handling arbetar för 3Riksdagens piotokoll 1975/76:130-131 fnlernatlonelltutvecklingssamarbete m. m. den sociala och ekonomiskautjämningen. Viden sådan diskussion kommer vi fram till att inkomstklyftorna i desenaste åren ökat markant, trots atl vi under en massa år pumpat in bistånddär. Skall vi verkligen fortsätta med del? Skall vi bara svepa förbi problemelulan all la upp och analysera del? Vad beror del på att inkomstklyftorna ökar idelta land? Viär inle emot katastrofbistånd, och , men vi anser allom vi skall ge katastroföisländ skall vi ocksä ha garanlier för all dettakatastrofbistånd kommer fram lill de områden i resp. land där de svältandebefinner sig. Del fär inle gå till pä samma sätt som i , där 50 96 avvelebiståndet såldes pä den svarta marknaden, och de andra 50 96 fördelades iadministrationen. och de övriga visste att del fanns en sådanregim i när man drog i gång velekampanjen. Det är del jag anklagarer för. Hert'() kort genmäle: insisterar på atl del inle går all koncentrerabiståndet till de fattigaste länderna och bidra lill den sociala och ekonomiskautvecklingen. Då tror sig uppenbariigen veta mycket mer om deltaän den samlade u-landsgruppen i FN, för vad den begärl är all vi skallkoncentrera våra insatser lill de fattigaste länderna. Detär klart all biståndet kan bli mer eller mindre framgångsrikt beroende på denpolitiska regimen i landet. Det finns också politiska regimer med vilka viavstår frän att samarbeta därför alt vi bedömer alt ell samarbele inle allsskulle vara möjligt. Men till den kategorin hör icke något av de länder somSverige f. n. samarbetar med. Dit hör inte , dit hör inte och dithör inte heller någol av de andra länder talade om. Några ord om och i vilken utsträckningdet svenska ka-taslroföisiändel - beslående av vete m. m. - kom fram. Visst harman i som i de fiesta en dåligt utvecklad administration.Visst finns del i liksom i väldigl många andra korruption.Och alldeles säkerl är del rikligl all en hel del av del svenska biståndet intekom dem till del som vi i hade tänkl oss. Men om vi skall vara såkritiska i vår bislåndsgivning när del gäller katastroföisländ alt vi heltavstår från all ge bislånd lill länder som inle har den perfekta administrationsom efteriyste, då skulle vi faktiskt inle kunna ge något bislåndalls. Del är den bistra sanningen. Herr försie vice lalmannenBENGTSON (c) kort genmäle: Herr lalman! Eftersom jag är en vänlig människaskall jag väl läsa litet högl för , fasl jag inle irodde del skullebehövas för en riksdagsledamot. Men jag kan alltid göra det så atl någonfelaktig uppgift blir rättad. kastar utan vidare ut att av biståndetgick till tjänstemän. I svaret slår: "Vid sidan härav går ca 30 96 lillkategorier för vilka staten har försöriningsansvar och som inte på annal sällHr ransoneringskort, bl. a. polis, militär och övriga statsanställda.Ransoneringskorten lill dessa grupper har närmasl karaktären av löneförmån innalura." Jagkanske inte behöver läsa mer utan kan be att titta pä svaret självför all få besked och kanske komma med litet rikligare uppgifter näsla gång hanger sig in i de här debatterna. HertMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Del är inte FN:s bisiändsprinciper som vi i första hand diskuterar,, det är de svenska. Om vi skall tillämpa dem i praktiken kan maninle ha det länderval vi har . Under alla omständigheter måsle vi ha engrundläggande diskussion och en analys av de olika länder som under en radav är fäll ell bisländ, som vi utgäll från skulle bidra lill en utjämning av deekonomiska och sociala skillnaderna i dessa olika länder. Man kan påvisa att såinte har skett i , i , i och i . Det är ändå ettfaktum, . Skall vi då fortsätta att pumpa över hundratals miljonerav skattebetalarnas pengar lill dessa länder? Då bryter ni ju - vilkel ni gjortunder en rad av år - mol de principer ni en gång varit med om atl fastslälla. Detär möjligt, , att jag sade alt nästan 50 96 av vetet fördeladeslill riänslemän i administrationen. Var det dem, , som ni idecember 1974 lalade så varmt om? Vad jag kan förstå var del inte del.Bangladesh har över 70 miljoner invånare. Två miljoner bor i . Och det varbland de två miljonerna i Dacca som de 30 96 fördelades. Viär inte emot katastrofbistånd, , men vi har etl ansvar införsvenska folket att se lill all det katastrofbistånd vi skickar ocksä kommerlill de svällande människorna i de här områdena. Detla gjorde alllsä inte desom drev kampanjen när det gällde . Trots all de var medvelna om denutbredda korruptionen i tog de inte hänsyn lill del utan drev baraen kampanj om alt nu måsle vete sändas lill . Herr andre vice lalmannen anmälde all all lill prolokollel fä anlecknai au han inle ägde räll lillyiteriigare replik. Internatlonentutvecklingssamarbete m. m. En ny ekonomisk världsordning framstår understundom som ell slags nyttanrop i debatten om förhållandet mellan de rika och de falliga länderna. Delfinns all anledning alt tänka efter och bestämma vad man vill ge orden förinnebörd. De är i varie fall inle någon trollformel som gör alla svåra problemenkla. Omman med en ny ekonomisk världordning menar en rättvisare fördelning avvärldens välstånd och också vill åstadkomma en sådan, så Internatlonentutvecklingssamarbete m. m. belyder del all man måsleangripa de underliggande orsakerna lill den orättfärdiga fördelning som gäller.Del belyder i sin lur djupgående förändringar i de rika länderna - äveni vårt land. Vår livsstil, vår konsumtion kan inle bli opåverkad. I en sådanprocess blir inle bislånd del enda eller del viktigaste uttrycket förinternationell solidaritet. Det blir handelspolitik, industripolitik,finanspolitik, arbetsmarknadspolitik som blir de mer avgörande inslagen. av oss har den uppfattningen alt etl ekonomiskt system som är uppbyggt påekonomisk tillväxt och konkurrens visst inte aren borgen för ell gottframlidssamhälle. Planering och samverkan framstår som säkrare allernaliv och ivarie fall som nödvändiga komplemenl för alt nå bättre villkor för fierlald.Del må gälla länder eller individer. Målet för allt utvecklingsarbete måsle juvara att alla människor skall ha rätt lill drägliga levnadsvillkor. Med ettsådanl betraktelsesätt blir del avgörande atl varie land lar sin del avansvaret inför framliden. Finns inle insikten om della blir del inle mycket aven ny ordning. Sverigehar uttalat slöd för de allmänna målsättningarna för en ny ekonomiskvärldsordning som lagts fasl i olika dokument inom FN och söker nu medverka iförverkligandet genom all utlova åtaganden av olika slag. sker f n. viddet pågående UNCTAD-mölel och förbereds inför väridssysselsättningskonferensensom snart följer i ILO-regi. Sverigemåsle i sitt agerande vid de internationella konferenserna i allmänhetförutsätta en uppslutning frän andra länder för att åtgärderna skall fä någonframgång, detta i synnerhet sell uiifrån de staters sida för vars skull manvidlar åtgärderna. Men del borde vara möjligt för all i sin egenstrategi för medverkan också försöka pröva olika egna initiativ och åtgärderoch söka lösningar som kan riäna som exempel eller modeller mera allmänt sell.Så har ju skett tidigare. Jag länker t. ex. på upprällandd av och del slarkastödel till verksamheten vid ITC. Jag tänker också pä upprällandd avIMPOD-konlord här hemma, för all nu nämna etl par exempel. Lål mig för all delocksä nämna värl i förhållande lill de flesta länder framgångsrikagenomförandel av enprocentsmålet. Dellaoch annal kan del emellertid finnas anledning au återkomma lill sedanbislåndspolitiska ulredningarna avlämnat sitt belänkande. Ulredningen hade avnalurligla skäl i sina direkiiv - som gavs - inie all la uppfrågor som härleddes ur en ny ekonomisk världsordning. Däremol har del slånklart från börian för ulredningen all den skulle pröva innebörden av ensammanhållen u-landspolilik, dvs. vad dl hänsynstagande till u-ländernasiniresse belyder för , för värt samhällsliv, och vad della krav påsvensk polilik i andra delar än del rena u-landsbiståndd betyder. För attdärifrån gå vidare lill en diskussion om svenska åtaganden i en ny ekonomisk världsordningär steget inle särskili långl. Avsiklen med ulredningens arbele i dessa siyckenär inle all göra en fullsländig genomgång av allling och inte all åsladkommaen kalalog pä alla länkbara områden ulan mera all visa på exempel från några sådana för atlfå lill stånd analys och en principiell diskussion. Eftersomman ocksä i regeringen synes vara i färd med all metodiskt studera olikaområden som berör förhällandet till menar ulskoltet, atl riksdagenbör avvakla den bislåndspolitiska ulredningen och den redovisning fränregeringen som signalerats komma i näsla budgetproposition innan man begärytteriigare en pariamenlarisk uiredning. Den bislåndspolitiska ulredningenbestår ju av riksdagsledamöter från alla de fem partierna i . Jagkan inte finna atl del är särskilt stor skillnad på det tillvägagängssättsocialdemokraterna i ulskoltet vill tillämpa och det som i daggjort sig till tolk for. Jag kan heller inte förslå anledningen lill atlfolkpartiet lagt en reservalion i denna fråga.