prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:802 av herrar i (fp) ochKari i (fp), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2)föreslagits att i avvaktan på ett trafikpolitiskt program inga ytleriigarenedläggningar av Järnvägar fick ske. 1975/76:803 av herrar i (fp) ochWirlén (fp), vari hemställts all gav regeringen i uppdrag alt verkaför en internationell överenskommelse om införande av interrailkort även för pensionärer, 1975/76:805 av herrar () och Åkerfeldl (c),vari hemställts att beslutade anhålla hos regeringen 1. all tanken alt nedläggatrafiken pä järnvägen omprövades, 2. att därvid utreddes huruvidasträckan med hållplatser kunde göras till försöksområde för en strävan att återgöra tågresor attraktiva och därmed för SJ lönande, även pä kortare sträckor,vilket dä förutsatte att SJ:s busstrafik lades ner, 3. alt därvid också beaktadesjärnvägssträckans strategiska betydelse, 4. att, om trafiken ändå lades neroch inle heller spåret behölls, banvallarna på sträckan ochpå sträckan ändå bevarades, så att järnvägstrafiken kundeåterupptas, när trafik, ekonomi och energihänsyn åter motiverade del, 5. att dessa banvallarbelades med cykelbana, 1975/76:1529av herrar Cariström (fp) och Henmark (fp), vari hemställts 1. att skulle avslåförslaget angående nedläggning av persontrafiken å bandelenÄlmhult-Sölvesborg, 2. att hos regeringenskulle anhålla att SJ utarbetade en långsiktig plan förpersontrafikförsörjningen i nämnda område, 3. att om beslutade om nedläggning avpersontrafiken på bandelen nedläggningen ej fick påbörjasförrän väg 121 byggts om till godtagbar trafikstandard. 1975/76:1535av m. fi. (c), vari hemställts all hos regeringenbegärde all nedläggningsprövning beträffande bandelen inleskulle företas , 1975/76:1545av herrar Henmark (fp) och i (fp). 1975/76:1555 av fruJohansson i m. fl. (s), 1975/76:1557 av i Skärstad m. (c), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om sådanändring i SJ:s författningar (SJF 850 p. 32.2 samt SJF 851 artikel 13 om SJ:sbusslinjer) att studerande ägde rält att lösa även enkelbiijett i 2 klass med50 procents rabatt, 1975/76:1573 av i m. (c, m, fp), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1) hemställts att riksdagenuttalade all nedläggningsprövning beiräffande järnvägslinjen anstå tills erfarenhet vunnits av den ökande Polentrafiken, 1975/76:1576 av herrar i (fp)och i (fp), vari såviti nu var i fråga (yrkandet 3) hemställtsatt beslutade anhålla all regeringen medverkade lill alt i avvaktanpå kommande förslag beträffande trafiksvaga bandelar inga ytleriigare järnvägsnedläggningarägde rum, 1975/76:1577 av herrar i (fp)och i (fp), 1975/76:1595 av herrar Nyhage (m) och iBorås (m), vari såvitt nu var i fråga hemställts all hos regeringenullalade all varken person- eller godstrafiken pä järnvägslinjenFalköping-Ulri-cehamn-Landeryd borde nedläggas saml 1975/76:2134 av (), vari såviti nuvar i fråga (yrkandet 1) hemställts all beslutade att inganedläggningar av järnvägar fick ske i avvaktan på ell samlat trafikpolitisktprogram. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. 1. all skulle med bifalllill regeringens förslag saml med avslag på motionerna 1975/76:421, yrkandet I,och 1975/76:1577 till Ersällning lill för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m.m. för budgetårel 1976/77 anvisa ell anslag av , 2. alt skulle med bifalllill regeringens förslag i vad avsäg nedläggningsprövning av vissa bandelaravslå moiionerna 1975/76:498, yrkandet 1, 1975/76:500, 1975/76:605,1975/76:802, yrkandet 2, 1975/76:805, 1975/76:1529, 1975/76:1535, 1975/76:1573,yrkandet 1, 1975/76:1576, yrkandet 3, 1975/76:1595, såvitt avsåg järnvägslinjenFal-kcping-Ulricehamn-Landeryd, och 1975/76:2134, yrkandet 1, 3. alt skulle a. avslå motionerna1975/76:418 och 1975/76:606, yrkandet 1, b. avslå motionen1975/76:420, c. avslå molionen1975/76:606, yrkandet 2, Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. 4. all motionen 1975/76:1545 inteföranledde någon särskild åtgärd från sida, 5. att skulle a. avslå motionen1975/76:803, b. avslå motionen1975/76:607, 6. all skulle a. avslå motionen1975/76:1555, b. avslå motionen1975/76:1557. 1. beträffandeunderskottet på det ersättningsberättigade bannätet av i (vpk) som ansett alt utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och med bifall tillmolionen 1975/76:421, yrkandet 1, samt med avslag på motionen 1975/76:1577lill Ersättning lill för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. för budgelårel 1976/77 anvisa ett anslag av 650 200 000kr., beiräffandenedläggningsprövning av vissa bandelar 2. avherrar i (fp), i Heden (c), Hå kansson i (c), (), i (c) och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag i vad avsågnedläggningsprövning av vissa bandelar samt moiionerna 1975/76:498, yrkandet 1,1975/76:500, 1975/76:605, 1975/76:802, yrkandet 2, 1975/76:805, 1975/76:1529,1975/76:1535, 1975/76:1573, yrkandet I, 1975/76:1576, yrkandet 3, 1975/76:1595,säviu avsäg järnvägslinjen , och 1975/76:2134,yrkandet 1, som sin mening ge regeringen lill känna, a) att nedläggningsprövning fick påböriasi fråga om de i propositionen angivna älta bandelar men all nedläggning avirafik endasl fick ske i samförstånd med vederbörande länsstyrelser ochkommuner, b) att i de fall denna prövningledde till resultat att viss irafik kunde nedläggas, en sådan nedläggningendast fick ske sedan erforderlig väg-uppruslning genomförts och en långsiktig,tillfredsställande trafikförsörjning förelåg, c) att nägon övervältring av kostnader pä kommunernaej fick ske i detla sammanhang och alt erforderliga bidrag lill lokal ochregional busstrafik därför gavs. 3.av i (vpk) som anselt att utskottet under 2 borthemställa attriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag i vad avsägnedläggningsprövning av vissa bandelar och moiionerna 1975/76:500,1975/76:605, 1975/76:802, yrkandet 2, 1975/76:805, 1975/76:1529, 1975/76:1535,1975/76:1573, yrkandet 1, 1975/76:1576, yrkandet 3, 1975/76:1595, såvitt avsågjärnvägslinjen , och 1975/76:2134, yrkandet 1,samt med bifall lill motionen 1975/76:498, yrkandet 1, som sin mening geregeringen till känna vad reservanien i berörda fråga anfört, 4. beiräffande interrailkort för pensionärer avherrar i Göleborg (fp) och () som anseii attutskotlel under 5 a bort hemställa attriksdagen skulle med bifall lill molionen 1975/76:803 hos regeringen anhållaatt man från svensk sida verkade för en internationell överenskommelse ominterrailkort även för pensionärer. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Hen iGöteborg (fp): I betänkandet nr 19 behandlar trafikulskollel anslaget till SJ förolönsamma järnvägslinjer. I del sammanhanget har utskottet också tagit uppmotionerna beträffande pensionärernas resor. Jagvill försl uttala min lillfredsslällelse med au en folkpanimolion redan harblivit tillgodosedd. I den yrkades att sänkningen av pensionsåldern ti)) 65 årskulle medföra alt pensionärsrabatterna också skulle gälla fr. o. m. dennaålder. Frän regeringshåll har uttalats all så kommer alt ske. annan folkpanimolion föreslås att det införs ett interrailkort också förpensionärer. Ett sådant har under flera är funniis för ungdomar, och del harslagit mycket väl ut. Vi tyckeratt det är rimligt all pensionärer, som faktiskthar lid alt resa och som kanske inte har kunnal göra del lidigare, nu fär enmöjlighel att se sig om lilel utanför vårl lands gränser. Jag ber därför all fäyrka bifall lill reservalionen 4. I della belänkande behandlar också ulskoltet regeringens förslag omnedläggningsprövning i fråga om åtta bandelar. Alla andra molioner beträffandenedläggning av järnvägar - jag länker på SJ:s ryktbara förslag att lägga nedtrafik på yllerligare 27 bandelar - och alla frågor om SJ:s förhållanden iövrigl kommer all las upp i det belänkande beiräffande trafikpolitiken somriksdagen får diskutera senare i vår. Det finns därför anledning alt begränsadebatten till förslaget om de älta bandelarna. Lätmig då försl säga all det inle finns någon i utskottet som hävdar attjärnvägsnätet skall vara hell statiskt. Om samhällsstrukturen ändras så all deltrafikunderiag som behövs faller bort och om invånarna i en region inte slårvakt om sin järnväg, dä skall irafik kunna läggas ned - under den bestämdaförutsättningen alt en tillfredsställande ersätiningstrafik ordnas. Jagvill gärna slryka under det faktum att man inle i första hand slår vakt om sinjärnväg genom att della i protestmöten - även om detla i mänga fall kan varabefogat - ulan del gör man genom alt satsa på och verkligen användaden. Men - och det är också en viklig Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. följd av att järnvägsnätetinle bör vara statiskt -järnvägstrafiken skall också kunna byggas ut, därförutsättningar härför finns. har faktiskt beslutatom sådana utbyggnader. Varförfinns det dä ett så storl motstånd mot nedläggning av järnvägstrafik? Det ärinie i första hand fråga om någol slags järnvägsromantik, ulan del är islället en bitter erfarenhel som ligger bakom. Alllför ofta har folkel i enbygd fått erfara att järnvägen lagts ned och all tåget ersatts med buss, menefter har busstrafiken också lagls ned, och bygden har stått ulankollektivtrafik. Därför bör ingen järnvägstrafik läggas ned förrän för delförsta del står klart att del inle går att öka trafiken - och därvidlag tyckerjag att SJ skulle kunna göra en hel del när det gäller sådana här bandelar -och att nedläggningen är samhällsekonomiskt motiverad och för del andra enlångsiktigt tillfredsställande ersätiningstrafik på vägar av godtagbar kvalilelverkligen fungerar. Deluiredningsarbele som sedan en lid pågått på det trafikpolitiska området harjust haft lill syfte att skapa eii underiag för beslut om järnvägstrafikensomfattning. har enhälligl uttalat att uppkommande frågor omnedläggning bör ses i ett mer långsiktigt perspektiv och all någonjärnvägsnedläggning därför inle bör ske mot berörda kommuners vilja underpågående utrednings- och planeringsarbete. uttalande gjorde riksdagenenhälligl sä sent som . Därför måste nedläggningsprövning i dagensläge ske endasl i undantagsfall. Departementschefenhar tagit ut åtta bandelar där trafiken enligt hans uppfattning motiverar ensådan undantagsbehandling, och utskottet har lagil upp dessa bandelar lillrealprövning. Vi kom försl hell överens om alt del i fråga om två av bandelarna- och Upp-sala-Hallstavik - fanns klara motiv för en sådanundantagsbehandling. Vadbeträffar de övriga sex bandelarna kan del anföras motiv av varierande siyrka.Utskotlel har givit vederbörande länsstyrelser möjlighel alt inkomma medsynpunkler, och man fann att del i de flesta fall inom länsslyrelserna gjortsen samhällsekonomisk analys. I några fall har del visal sig all del kan varasamhällsekonomiskt motiverat alt föra över trafiken till landsväg. Men del ärJu inte ett tillräckligt motiv all del kan vara samhällsekonomiskt motiveratalt föra över trafiken lill landsväg. Del måste också finnas en på lång siktlillfredssiällande trafikförsörjning, som kan börja fungera omedelbarl närjärnvägsirafiken läggs ned, och dessulom måsie nödvändig väguppruslning varagenomförd. Man måsie ha en sådan planering all man har garantier för att det ären på lång sikt tillfredsställande lösning. I fråga om detta finns del förbehålli de fiesta länsslyrelseyltrandena. Jagkommer inte i detta anförande att gä in på de olika bandelarna. Efterföljandelorde göra delta. Vi reservanter intar följande ståndpunkt: Vi vill inlemotsätta oss au en nedläggningsprövning påbörias, men i enlighet med riksdagensuttalande bör någon nedläggning inte äga rum mot länsstyrelsernas och kommunernasvilja under pågående planerings-och utredningsarbete. Därför, herr talman,yrkar jag bifall lill reservalionen 2. iRönneberga (c): Vae år i samband med behandling av frågor om ersättning lillSJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjer diskuteras anslagels storlek menockså järnvägsnätets uppdelning pä lönsam och icke lönsam del. I åretsbudgetproposition har kommunikationsministern föreslagit nedläggning ellerreducering av trafiken på åtta järnvägslinjer. På sex av dessa linjer berörspersontrafiken. Beträffande nedläggningsprövningar av dessa bandelar har lillbetänkandet fogats reservationen 2, som jag något vill kommentera. Defrågor som här behandlals har nära anknylning till hur särskill personirafikenskall bedrivas. Frågan arom den skall ske med kollekliva färdmedel eller medpersonbil. Den kraftiga irafikuivecklingen under de senasle 25 åren har hellfallit på personbilen. 1950beräknades personlransportarbelel på väg och järnväg uppgå till 18 miljarderpersonkilomeler, varav tvä tredjedelar var järnvägs- och busstrafik, medan entredjedel utfördes av personbilar. hade persontransporterna ökal till80 miljarder personkilomeler, varav endasl 18 96 faller på den kollektivatrafiken. Såvälvid lidigare riksdagar som vid årets riksdag har i ett anlal molionerframförts önskemål om olika åtgärder för bälire service i syfte att uppnå enökning av järnvägstrafiken. har lidigare och senasl förra årelenhälligt uttalat att uppkommande frågor om nedläggning av järnvägar bör ses iett mera långsiktigt perspektiv och att nägon nedläggning inte bör ske motberörda kommuners vilja under pågående utrednings- och planeringsarbete. Delär särskill den trafikpolitiska utredningens betänkande och utredningen om deregionala trafikrabailerna som är intressanta och vilka kommer all bildaunderlag för utformningen av del kommande trafikpolitiska beslulel. Del är ellviktigt samhällsintresse att finna åtgärder som påverkar det kollektivaresandet. Oljekrisen , som bl. a. ledde lill ökadedriftkostnader för bilismen, medförde ell kraftigt uppsving för den kollektivatrafiken. Utskotlelhar vid behandlingen av nedläggningsprövning under hand vänt sig lillvederbörande länsstyrelser och vissa kommuner för att få deras synpunkler. I deinkomna yttrandena har frän tillfrågade myndigheter framförts något olikasynpunkter beiräffande samma bansträckor. Därför bör nedläggningsprövning inlepåbörias förrän förutsättningar finns att nå samförstånd med vederbörandelänsstyrelser och kommuner. Förnågra av de berörda bandelarna har länsstyrelserna ställl upp vissa bestämdavillkor i fråga om väguppruslning och ersätiningstrafik. Dessulom har detrests krav pä att stödet lill regional busstrafik ges en sådan uiformning attkostnader i samband med en trafiköverföring av detta slag inle övervältras päkommunerna. Detla är frågor som måsie ingå i ell framtida trafikpolitisktprogram. Beiräffandelinjen avstyrker Älmhulis kommun bestämt en nedläggning avtågtrafiken. Man menar all del nuvarande Ersättning.för drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. trafikutbudei börbibehållas oförändrat. Om en nedläggning mot kommunens vilja kommer tillslånd, förutsattes all en inlerregional busslinje inrättas som ersällning. Länsslyrelseni framhåller alt om järnvägslinjen nedlägges är del sannoliktatt kommunerna kommer att fä kostnader för en eventuell ersätiningstrafik,vilket innebären koslnadsövervällring från stat till kommun. Länsslyrelsen iBlekinge län kan acceptera en nedläggning av personirafiken pä järnvägen undervissa förutsättningar. Vadbeträffar järnvägslinjen har länsslyrelsen iÄlvsborgs län vissa erinringar. Den nuvarande irafikser-vicen på bananfärbelecknassom dålig, främsi beroende på att automatiska signaler och bromsarsaknas. Ressträckan förlängs väsentligt, då lägen måsie slanna vidvägkorsningar för att spärra eller öppna signaler. Det framhålles också altpersontrafiken endasl i begränsad omfallning lämpligen kan överföras tilllandsväg. Ifråga om järnvägslinjen förordar i läni den regionala trafikplanen all ett beslut bör anslå. Länsslyrelsenframhåller all innan ell definilivi beslul fallas om Eslöv-Tomelilla-järnvägensframlid bör ett säkrare underlag föreligga beiräffande järnvägsfärjetrafikensUlveckling på leden Ysiad-Swinoujscie i . Likaså bör SJ dokumentera vilkainvesleringar som behöver göras och hur ira-fikeringen på skallske. En alternativ kalkyl med investeringar och irafikering på järnvägenEslöv-Tomelilla-Ysiad förati klara den ökade Polentrafiken bör även redovisas.I SJ:s samlade bedömning bör likaså kapaciteten på rangerbangården i , bl. a. med tanke på den snabbt ökande järnvägsfärjelrafiken påleden Trel-leborg-Sassnitz. Härföreligger en bedömning av vilken utveckling trafiken kommer att fä. Från polsksida bedömer man förutsättningarna för en ökad trafik på ledenYstad-Swinoujscie som myckel stora. Ytterligare en tågfärja kommer enligtplanerna all sättas in . Därmed fördubblas kapaciteten.Järnvägen klarar inle en fördubbling av godslrafiken, om inleinskränkningar i personirafiken kan göras. Detär angeläget med en fördelning av trafiken i sä att en avlastning kanske frän den i irafikavseende redan nu hårt belastade sydvästra delen. Somsammanfattning skulle jag vilja underslryka viklen av att slå vakt om ochulnyttja så många nuvarande järnvägslinjer som över huvud taget är möjligt. Dejärnvägslinjer som är föreslagna för nedläggningsprövning ärinterregionala, regionala eller lokala och bör ingå i underlagel då denframtida kollekliva trafiken skall fastställas. Med deltayrkar jag bifall lill reservationen 2. Hen iKristinehamn (vpk): Från vänsterpariiet kommunislernas sida har vi tidigare i fråga om anslagetlill irafiksvaga bandelar sagl alt sä länge vårt lands järnvägsnät är indelat iett affärsbanenäi och ell ersättningsberäiligat nät, bör SJ också fä de pengarföretaget begär för att driva trafiken pä det senare nätet. Del sammanlagdabehovel av driflersällning för s. k. icke lönsamma järnvägslinjer budgelårel1976/77 uppgår enligt SJ som bekant till 786 milj. kr. Detär klart att detta är myckel pengar. Det är fullt förståeligt alt både regeringoch riksdagsledamöter lycker att ersätlningsbehovet stiger kraftigt ochdessutom ganska snabbi. Just därför tror jag del är nödvändigt att göra klarlför sig vad det verkligen handlar om, all här är del fråga om irafik lill nyllaför många människor i vårt land, såväl i relativt täitbefolkade områden som ide mesl avlägsna glesbygder, och sälla summorna i relation till densamhällsnytta del innebär att trafiken kan upprätthållas på dessa bandelar.Jag tror heller inle att det skadar alt göra jämförelser med vad som i andrasammanhang anslås, fullt rikligt f ö. enligt min mening, till kollektivtrafik.Bara i anslås ju över 700 milj. för all kunna upprätthålla ennågot sä när tillfredsställande kollektivtrafik. Befolkningsmässigt är för alldel stort, det omfattar kanske en femtedel av landetsfolkmängd. Men om man betänker att anslaget lill s. k. olönsam irafik faktisktgäller hela landet, lycker åtminstone jag all man får ett bra perspekliv på frågeställningen,om man gör den här jämförelsen. Nuhar emellertid departementets sakkunniga granskat SJ:s separatredovisning förår 1975 och därvid kommit till ett annal resultat än SJ. De sakkunniga föreslåren ersättning till SJ med 646,4 milj. kr. Del är alltså en väsentligt lägresumma än SJ äskat. Denna summa har man kommil fram lill huvudsakligen genom undantagit bandelar om sammanlagi från beräkningen. Därvid har man tagit hänsyn lill funktionella irafiksamband mellan olika bandelar - elt synsällsom delas av trafikpolitiska utredningen, vilken man också hänvisar lill. Enannan punkt där de sakkunniga har en annan bedömning än SJ gäller del s. k.matarvärdet. SJhar efter del all de sakkunniga lagl fram sina beräkningar riktat stark krilikmot dessa och pekat pä de negativa konsekvenser som enligt SJ skulle framträda,om skulle följa de sakkunnigas förslag. Granskningsmännen har enligtSJ inle anfört några bärande skäl till att 14 bandelar, eller rättare sagl justde 14 bandelar som man föreslär, skall undantas frän ersättning. Om riksdagengodtar de sakkunnigas förslag, återstår för företaget bara alt driva de 14bandelarnabilligare, och eftersom av kostnaderna är personalkostnader, ärkonsekvenserna lätta att räkna ut enligt SJ. Vihar från vår sida inle anselt oss ha någon möjlighel au gä in i den härdiskussionen eller ta ställning lill vilken ulveckling som blir den troliga omriksdagen antar de sakkunnigas förslag. Med hänsyn härtill och lill ätttrafikpolitiska ulredningen nu föreslär en delvis ny metod för beräkning avdriftersättningens storlek, som de sakkunniga anknutit lill, har vi ändå iårets molion föreslagit all ersällningen lill SJ skall Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. utgå enligt den nivå somde sakkunniga har angivii i sill förslag. Men det innebär all viyrkar avslag pä den yllerligare sänkning av anslaget som departementschefen harföreslagit. Han motiverar denna sänkning dels med den ökning av intäkterna pådel ersättningsberättigade nätet som kan beräknas genom taxehöjningen ,dels med den besparing som kan göras genom deparlemenischefens förslag alt ältabandelar skall läggas ned. Vi har för vår del yrkat avslag pä förslaget omnedläggning av bandelar, men jag återkommer till den frågan någol . Vihar i våra molioner en rad av år också påpekat all anslaget under rubriken stationer varil på lok för litet för att i praktiken kunna ha någonbelydelse. Vihar vidare anfört all det tydligen brustit i fråga om informationen beiräffandemöjligheterna att söka anslag till del ifrågavarande ändamålet - allupprätthälla en för berörd bygd viktig service pä en järnvägssialion irols attdenna i och för sig inte är lönsam. Förra årel lystrade trafikulskollel lillpä allvar och skrev en vacker vers om behovel av pengar till det ändamålet. Islället för de . som del förut talats om i sammanhangel har ocksåSJ lystrat och begär - med utgångspunkt i nu kända förhållanden /76 - 1,8 milj. kr. för detta ändamål under budgelårel 1976/77.Departementschefen vill ge , men vi menar att SJ bör få del anslagsom begärts för del här syftet. Med hänvisning lill vad jag har anfört i delhär stycket yrkar jag, herr lalman, bifall lill reservalionen 1. Vpk:sandra reservation gäller frågan om nedläggning av bandelar enligt det förslagsom deparlemenlschefen lagl fram i budgelpropositionen. Han formulerar det såall del gäller bandelar, där en nedläggning uppenbarligen inte innebär någraolägenheter från Irafikförsörjningssynpunkl och där den alternativatrafikuppläggningen innebär en klar samhällsekonomisk vinst. Vihar, vid alla lillfällen då de här frågorna diskuterats, poängteratnödvändigheten av att anlägga en samhällsekonomisk bedömning på frågeställningen.1 dessa samhällsekonomiska överväganden måste då alla fakiorer som kan görabeslutsunderlaget sä fullödigt som möjligl finnas med. Det gäller, har vi sagt,att mäta olycksrisker, miljöeffekter, effekler i lokaliseringspoliliskthänseende, sociala effekter, energipolitiska synpunkter m. m. har i sill belänkande gjort en uppräkning av de effekler som inormalfallet bör bedömas vid en analys av en överflyttning av järnvägstrafiktill landsväg. 1 denna ingår kosinaderna för erforderliga investeringar vidolika alternativ samt de kostnader för drift och underhäll av banor, vägar,terminaler, rullande järnvägsmaieriel och landsvägsfordon som är förknippademed resp. transportalternativ. I analysen bör vidare rimlig hänsyn tas tillskillnader i fråga om tidsåtgång för resenärer och gods, bekvämlighet,trafiksäkerhet och miljö mellan järnvägs- resp. landsvägsalternativen. Ävenskillnaden beträffande sysselsättnings- och regionalpolitiska effekter börbeaktas. Efterdel all budgetpropositionen lämnals gjorde SJ ett mycket uppmärksammat utspel,som också har berörts här tidigare, där yllerligare 27 bandelar uppgavs varaakluella för nedläggningsprövning. Jag skall helt avstå från alt närmarekommentera della utspel. Jag vill bara peka på den reaktion det vållade. Detblev en våldsam uppståndelse i tidningar, hos kommunala myndigheter ochpoliliska och andra organisationer och inte minsl här i .