prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — 18. beträffande beredskapsarbetenoch arbetsmarknadsutbildning för fiänsteman och akademiker alt molionen1975:932, yrkandet 1, inte föranledde någon åtgärd, 19. belräffande byggande ochunderhåll av vägar som beredskapsarbeten att motionen 1975:1695, yrkandet 3,inte föranledde någon åtgärd, 20. belräffande upprustning avvissa vägar i inland som beredskapsarbeten att motionen1975:1746, yrkandet 1, inle föranledde någon åtgärd, 21. beträffande utförande avregionalpolitiskl angelägna projekt som beredskapsarbeten all motionen1975:1747 inte föranledde någon åtgärd, 22. beträffande kyrkorestaureringarpå som beredskapsarbeten _ all motionen 1975:951 inle föranledde någonriksdagens åtgärd, 23. att medgav attregeringen fick bemyndiga att under /76besluta om avskrivning av vissa lånefordringar enligt regeringens förslag, 24. att tillSysselsätlningsskapande åtgärder för /76 anvisade ettreservationsanslag av , varav förslagsvis . altavräknas mot automobilskatiemedlen, 25. alt lill Slöd tilllageruppbyggnad för /76 anvisade ett förslagsanslag av 1 000kr., 26. all till Kontant stödvid arbetslöshet för /76 anvisade elt förslagsanslag av , 27. alt lillTotalförsvarsverksamhei för /76 anvisade ett förslagsanslag av22 . 30. att lillArbetsmarknadsverket: Anskaffning av utrustning för /76anvisade ell reservationsanslag av ,, 31. att lillArbetsmarknadsverket: Förvaltning av utrustning för /76 anvisadeell reservationsanslag av ,, 32. beträffande bidrag lillhandikappkompenserande anordningar för jordbrukare att molionen 1975:1737 inleföranledde någon åtgärd, 33. beträffande stödet lillmotorfordon för handikappade alt skulle delsmed anledning av propositionens förslag saml med bifall lill molionen1975:1721 som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört ombidrag lill aggregalkostnader, delsgodkänna övriga i propositionen förordade ändringar av grunderna för bidrag ochlån lill motorfordon för handikappade, att lillämpas fr. o. m. , delsmed anledning av motionerna 1975:640, 1975:1699 och 1975:1719 som sin mening geregeringen lill känna vad utskottet anfört om översyn av reglerna för bidragoch lån lill motorfordon för handikappade, 34. att godkände ipropositionen förordade ändringar av grunderna för bidrag till arbeishjälpmedelåt handikappade, att lillämpas fr. o. m. , i den mån dessagrunder inle behandlats i föregående punkt, 35. belräffande näringshjälp attriksdagen med anledning av molionen 1975:151 som sin mening gav regeringen lillkänna vad utskottet anfört om utvärdering av näringshjälpsverksamheten, 36. belräffande personliga fiänsterför arkivarbelare att molionen 1975:1741 inle föranledde någon riksdagensåtgärd, 37. beträffande bidrag lill socialakostnader vid halvskyddad sysselsättning all motionen 1975:1692 inteföranledde någon åtgärd, 38. belräffande generösarebidragsregler vid halvskyddad sysselsättning att molionen 1975:1742 inleföranledde någon åtgärd, 39. belräffande halvskyddadsysselsättning inom skogsbruket all motionen 1975:644 inle föranledde någonriksdagens åtgärd, 40. belräffande inrättande av rådmed uppgift all i länen främja samverkan mellan näringsliv och skyddadeverkstäder all skulle avslå motionen 1975:402, 41. beträffande industriellaberedskapsarbeten i att motionen 1975:943 inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 42. belräffande huvudmannaskapetför och verksamheten vid skyddade verksläder m. m. alt molionen 1975:1709 inleföranledde någon åtgärd, 43. att bemyndigaderegeringen att besluta om ram för bidrag till anordnande av verkstäder inomarbetsvärden under /76, 44. att till Särskildaåtgärder för arbetsanpassning för. /76 anvisade etlreservationsanslag av . 1. belräffande sysselsättningspolitik forelldecentraliserat samhälle av herrar i och Stridsman, fruJonäng samt (samtliga c) som ansett all utskottet under I borthemställa belräffandetilläggsdirektiv till sysselsällningsulredningen om en politik för ettdecentraliserat samhälle att med bifall till motionen 1975:1700,yrkandet 1, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 2. belräffande långsiktigt sysselsällningspolilisktaktionsprogram av (vpk) som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa beträffandeuppdrag ål sysselsällningsulredningen att utarbeta etl långsiktigtaktionsprogram all med bifall till motionen 1975:1707 som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanten anfört, 3. belräffande löne- och anställningsvillkor förpraktikanter av (vpk) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa beträffandepraktikfrågorna alt med bifall lill molionen 1975:818 saml medanledning av dels proposiiionen 1975:1, bilaga 2, punkt 6, dels molionerna1975:399, yrkandet 2, 1975:405, 1975:648 och 1975:1693, yrkandet 2, som sinmening gav regeringen lill känna vad reservanten anfört, 4. belräffande ungdomars inträde på arbetsmarknadenav herrar son i (fp) och i (fp) som ansett all utskottet under 6 bort hemställa beträffandeuppsökande verksamhet, samverkan mellan skola och arbetsliv samt förtur iutredningsarbetet att med bifall till molionen 1975:399, yrkandet 3,saml med anledning av molionerna 1975:1365, 1975:1693, yrkandet 1, 1975:1700,yrkandet 2, 1975:1704, 1975:1713, yrkandena A 1 och A 2, och 1975:1744 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande värdesäkring av flyitningsbidrag avherrar i (fp) och i (fp) som ansett att utskottet under 14 bort hemställa att med bifall till motionen 1975:399,yrkandet 5, bemyndigade regeringen alt justera flytlningsbidragens belopp ienlighet med vad reservanterna föreslagit. 6.belräffande gemensam anslagspost för allmänna och särskilda beredskapsarbetenav herrar i och Stridsman, samt (samtliga c) som ansett alt utskollet under 17 bort hemställa att med bifalltill molionen 1975:949, yrkandet 1, beslutade att delprogrammen allmännaoch särskilda beredskapsarbeten sammanfördes lill ett gemensamt delprogram,benämnt Beredskapsarbeten, 7, belräffande beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning för fiänsteman och akademiker av herrar ()och () som ansett att utskottet under 20 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975:932, yrkandet I, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. 8. beträffande bidrag till sociala kostnader vidhalvskyddad sysselsättning av herrar () och () som ansettatt utskottet under 37 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1975:1692 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört och föreslagit. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. beträffande anpassningen mellanskola och arbetsliv (punkt 6) av (vpk), 2. beträffande kyrkorestaureringarpå Golland som beredskapsarbeten (punkt 24) av herrar () och (), 3. belräffande stödet tillmotorfordon för handikappade (punkt 33) av (vpk), 4. beträffande huvudmannaskapet för och verksamhetenvid skyddade verkstäder (punkt 42) av (vpk). Hen i (fp); Läget på arbetsmarknaden är betydligt fiusare än när vi förraåret diskuterade arbetsmarknadsfrågorna. Då var nästan 40 000 fler människorulan arbete. Antalet lediga platser var bara en tredjedel av anialetarbetslösa. har den relationen förbättrats, så att det går tvåarbetssökande per ledig plats. Delta är en förbällring men inte bra nog. Mankan kanske bäst skildra fiusningen på arbetsmarknaden genom att visa påökningen av antalet sysselsatta totalt. 127 000 fler människor har arbete i dagän för ett är sedan. Jag skall inte gå in på orsakerna här, men sambandet medden ekonomiska poliiik som fördes , där den sänkta momsen var detkanske viktigaste inslaget, är alldeles uppenbart. Vissaorostecken finns dock. Antalet nyanmälda platser i tillverkningsindustrin ifebruari 1975 var klart lägre än . Varsel ompersonalinskränkningar har varit relativt få , men februarisiffrani år är den högsta sedan lågkonjunkturen 1972. Mankan sammanfalla och säga att läget är ovisst och att hög beredskap börupprätthållas. Del konstaterandet sammanfaller också med vad statsrådetBengtsson sade i sitt tal i . Likaså består regionalaskillnader. Arbetslöshetssiffrorna har del senaste årel sjunkit mest i storstadsområdena.Arbetslösheten är mer än dubbelt så hög i skogslänen - 3,1 96 mot istorstadslänen 1,4 96. Förbättringarnapå arbetsmarknaden som jag redovisat här gäller emellertid inte ungdomar isamma grad som andra. Därför har diskussionen i utskottet i huvudsak gällt hurman bör och hur man kan förbättra, ungdomarnas situation. Det har bl. a. skettmed utgångspunkt i folkpartiels förslag om utbildnings- ochsysselsältningsgaranti till alla arbetslösa ungdomar. Lål mig därför gå raktpå sak och ta upp detta förslag och förklara bakgrund och bevekelsegrunder. Bakgrundenför oss när vi har lagt fram del här förslaget är att vi har konstaterat attarbetslösheten sjunkit snabbare totalt än vad den gjort för gruppen ungdomunder . förra årel var 115 000 människor arbetslösa enligtAKU. Därav var 39 000 ungdomar . Andelen ungdomar bland arbetslösasteg alltså. Jag vill tillägga att siffrorna för mars torde vara något bättreän februarisiffrorna. Mankan också konstatera att de ungdomar som är mest illa ute är de som ännu intefält rikligt fotfäste på arbetsmarknaden. Det framgår tydligt om man ser påfördelningen medlemmar-icke-medlemmar i arbetslöshetskassor. Av de arbetslösaungdomarna var i fiol 16 96 medlemmar i någon kassa. är denandelen 11 96. Del är alltså de oförsäkrade som är mest illa ute. Mångaav dessa oförsäkrade ungdomar söker sill första jobb. Många av dem får väntalänge på etl jobb därför att de har dålig eller felaktig utbildning. Det ärdärför vi vill tala inte bara om rätten lill arbeie utan också om räll tillkompletterande utbildning. Delär sant alt arbetslösheten bland de välutbildade också varit och ärellbekymmer. Men man kan säga all detta faktum förvärrar situationen för dem somhar dålig utbildning. Del är i del här fallet som sä ofta annars de sämreutrustade som får bära den tyngsta bördan. Detstörsta problemet ligger emellertid utanför statistiken. Jag tänker på dem somarbetsförmedlingen inte när, på dem som redan har resignerat inför svårighetenatt få och behälla ell ordnat arbeie, de som redan har hamnat i utkanten avsamhällsgemenskapen. En studie som utförts vid barnavårdsnämnden i Stockholmskommun visade att den verkliga arbetslösheten bland ungdomar under 20 årlåg 55 96 över den officiella. 1 den rapporten, som jag har här, redovisadeserfarenheterna av särskilda beredskapsarbeten för ungdom. Det aren myckeliniressani läsning. Lärorik och hoppingivande. Den visar nämligen hur viktigtdel är för ungdomar med olika sociala problem all få kontakt med arbetslivet.Jag vill därför etl ögonblick uppehålla mig vid denna rapport, som handlar ombarnavårdsnämndens beredskapsarbeten 1974. Underden perioden fick 480 ungdomar mellan tillfälligt arbete inomolika områden i den kommunala förvaltningen. Det gällde barnomsorg,åldringsvård, parklek, mifiövårdsarbeie, reparationsarbeten osv. De ungdomarsom erbjudils beredskapsarbete har haft dåliga betyg eller har av annananledning haft svårt att få ett förvärvsarbete. Rapporten säger att mänga avdem har varit omhändertagna för olika former av vård eller på annat sättuppmärksammals av myndigheterna. Enligt en särskild undersökning, som redovisasi den här rapporten, är en fiärdedel av dem som haft kontakt medbarnavårdsnämnden just arbetslös ungdom. Behovet av särskilda insatser för atthjälpa dessa ungdomar till arbete är därför i det närmaste lika stort oavsettsituationen på arbetsmarknaden i övrigt. Det har alltså inle blivit någonskillnad genom konjunkturuppgången. Erfarenheternaav dessa särskilda beredskapsarbeten för ungdomar är myckel goda. Det kan varaintressant all la del av en sammanfattning av erfarenheterna i rapporten. "Efteren tids arbete i stimulerande mifiö tillsammans med andra människor uppvisarde flesta en positiv utveckling: arbetsmoralen stärks, motivationen för studiereller fortsatt arbeie ökar, destruktiva attityder försvinner." Men, sägerman: "hittillsvarande verksamhet med arbetslösaungdomar har lidit brist på kontinuitet. Projekten är beroende av ständigtförnyade anslag från kommun och länsarbetsnämnd, vilket medfört sloraförseningar vid projektens igångsättning samt en ryckig och kortsiktigplanering." Dethär är, menar jag, ett viktigt argument för en regelmässig uppsökandeverksamhet. De 480 ungdomar som fåll chanser till ordnat arbete genom de härberedskapsarbetena är på säll och vis privilegierade. Det måste finnastusentals och åter lusentals ungdomar runt om i landet som borde få sammachans, enligt vår mening. Långt fler än vad som är fallet borde få den härhjälpen till fotfäste på arbetsmarknaden. Att del är en god hjälp bekräftas avungdomarna själva. Del har gjorts en enkät, där de har fått uttala sig. Någraomdömen är räll intressanta att ta del av. En säger: Det var bra att få eltjobb när man verkligen behövde det. Man fick inblick i arbetslivet. Det var ennyttig tidpunkt. En annan säger: Jag har blivit öppnare och säkrare. Bra fick chansen trots att man inte hade någon praktik. Förmånga av dessa ungdomar blev den här tillfälliga anställningen en vändpunkt. Enmånad efter avslutat beredskapsarbete hade hälften av ungdomarna arbeie påöppna marknaden. Arbetsledarnas, assistenternas och andra personers bedömningav verksamheten har också varit entydig. De säger att pojkarna och flickornahar förändrats, de har blivit öppnare, säkrare och vaknare. Medden här räll utförliga redovisningen har jag velat betona att kampen molungdomsarbetslösheten är av stor betydelse också som socialt reformarbete. Deungdomar som blev hjälpta av de särskilda beredskapsarbetena skulle i mycketliten utsträckning själva ha sökt upp arbetsförmedlingen. De hade säkert inlegjort det så ofta och de hade säkert inte legat på så hårt alt de av egen kraftfått ett arbete. Den uppsökande verksamheten är alltså mycket viktig. säger kanske någon ikammaren: Visst pågår en sådan här upp- Ja,men vad vi vill är all alla ungdomar som gått utan arbete skallkontaktas från samhällets sida och erbjudas fortsatt utbildning eller arbeie.Vi tror naturligtvis inle alt del helt plötsligt går all skaka fram fastaarbeten ur rockärmen för alla ungdomar som söker arbeie. Vad vi vill är all deungdomar som vill ha arbeie skall erbjudas tillfälligt beredskapsarbete ellerpraktikfiänstgöring, som man anstränger sig alt ge dem arbete i öppnamarknaden. I de fall där svårigheterna alt fä arbete beror på bristfälligyrkesutbildning menar vi att löftet till ungdomarna skall innebära att en platsfinns för deras räkning vid lämplig utbildningsanstali. Deargumeni som vi har mött mol det här förslaget föfier två linjer. Antingensäger man: Del här är just vad som pågår. Eller också säger man; Del här blirför dyrt. Delär sant all myckel av del jag har talat om redan sker. Särskilda AMU-kurser förungdom inrättas, viss uppsökande verksamhet bedrivs, särskildaberedskapsarbeten har anordnats. Vi vill all detta skall utvidgas, så alt allaungdomar som vill komma i fråga omfattas. Del finns en risk - som jag ocksåpåvisat - att många av de ungdomar som bäst behöver vår hjälp ramlar igenom delganska grovmaskiga nät som de här olika åtgärderna nu bildar. Vi vill att allaarbetslösa ungdomar skall ges chansen att i samråd med en förmedlare ellersludievägledare gå igenom vad som bör göras för alt få elt fast ochmeningsfullt arbete. Detandra argumentet, att det blir för dyrt, tycker jag är det enda som har en visstyngd, men jag har ställt mig själv frågan och jag för den vidare; Vad kostardel att låta bli? Vi ger ungdomarna utbildning - ibland dyr utbildning. Vi geralla arbetslösa kontant slöd när de är arbetslösa. Men vi kan inle ge demarbeie. Dessutomär ell ordnat arbete den kanske bästa vägen att förebygga allt det som kan ledalill utslagning från samhällsgemenskapen. Kostnaderna för socialpolitiskainsatser kan bli större längre ("ram om vi underlåter alt gede unga det stöd de behöver. Engaranti av det slag som vi från föreslagit skulle vidare tvinga ossatt samordna de olika insatserna på det här området. Hos den enskilda flickaneller pojken skulle det skapa en grundläggande trygghet inför inträdet påarbetsmarknaden. Jag tror också att den tryggheten skulle vara av betydelse förföräldrarna. Vihar från aldrig påsiäll alt vi i deiafi vel hur en sådan härgaranti skall utformas. Det är därför vi begär att den skall utredas. Men vitror fullt och fast på reformen som sådan. Nukan vi emellertid inte slå oss lill ro till dess den här garanlisedeln ärutskriven. Även om utredningsarbetet sker så snabbt som vi önskar tar det entid, och vi måste sätta in åtgärder för all komma lill rätta med arbetslöshetenbland ungdomarna. Det finns ju stor risk för alt vi slår inför eltbetydligt värre läge än , och då bör åtgärderna finnas färdiga. Vi har därför i vår moiionpekat på tvä åtgärder som tämligen snabbt 3Riksdagens protokoll 1975. borde kunna ge effeki. Denena är att återinföra den s, k, femkronan. Och i det sammanhanget bör den nogomvandlas till en åltakrona. Den andra är att starta en inventering för all fåfram dubbelt så många praklikplatser inom den statliga förvaltningen som vadnu finns. Jag vill säga, nu när båda de statsråd som är ansvariga förarbetsmarknadspolitiken är närvarande, att vi på den senare punkten glädjandenog blivit bönhörda redan innan molionen behandlats, eftersom ni fränregeringen meddelat att en sådan inventering har salts i gång. Enviktig faktor är också arbetsmarknadsutbildningen. Jag skall inte gå närmare inpå den nu utan noterar endast all del blir lillfälle att återkomma lill densenare under vårriksdagen. Jagvill , herr talman, la upp en speciell utbildningsfråga, nämligenföretagsutbildningen. genomdrev utskottets majoritet en skrivningsom innebar, alt slöd om . skulle kunna ges då företag pä grundav strukturomvandling eller av konjunkturskäl behöver omskola arbetskraft.Socialdemokraterna motsatte sig detta, och först genom lottning fick vi bifalltill våra krav. Eftersom verksamheten tills vidare skulle vara ett försök,anvisades en ram på ca 5 milj. kr. Delglädjande har inträffat att regeringen bedömer detta slöd sä viktigt, all manvill ha ytterligare penningmedel lill förfogande. Det har aviserats att fråganhärom skall tas upp på lilläggsstat. Men inle nog härmed. 1 proposiiionen 45 omriktlinjer för arbetsmarknadsutbildning föreslås ytterligare satsning påförelagsutbildning. Jag vill ärligt och uppriktigt säga att vi på värt hållnoterar della med lillfredsslällelse. Vi iror all det är en riktig satsning,som vi har röstat för här i kammaren. Jagskall stanna med detta, herr talman! i kommer att ytterligareberöra en del av inställning i de arbetsmarknadspolitiskafrågorna. Jag vill bara sammanfattningsvis säga alt del förhållandet attsituationen nu är fiusare också återspeglas i ell mindre antal reservationervid inrikesuiskottels betänkande om arbetsmarknadspolitiken än jag tror all vihaft . Men har utskollet redovisat en oro införframtiden, och att det är viktigt att vi har en hög beredskap. Jagber att få yrka bifall lill reservationerna 4 och 5 och i övrigt tillutskottets hemställan. Vi diskuierar en av de viktigaste sektorerna i samhällslivet,nämligen arbetsmarknaden. Därmed berör vi en fråga som ligger nära vafiemänniska; allas räll till arbete. har diskussionen en speciell accent närdet gäller arbete för ungdomen och för kvinnorna och när del gäller denregionala sysselsättningen. Hurstor vikt lägger vid sysselsättningsfrågorna framgår av alt 37motioner har väckts i anslutning till budgetpropositionen på arbetsmarknadsområdet.Det finns en betydande enighet i ulskonsbetän- kandet, och den är någotpositivt. Del är särskilt tillfredsställande att en bred majorilel är bereddlill långtgående åtgärder för att avhjälpa ell av de större problemen päarbetsmarknaden , nämligen ungdomsarbetslösheten. Fråncenterpartiet har vi engagerat oss hårt i sysselsättningsfrågorna. År 1973förde vi fram vårt program med 100 000 nya jobb som ett delmål. Del väcktestort intresse bland olika grupper i samhället, men socialdemokraterna varskeptiska, ja, i själva verket myckel negativa. I protokoll frånolika debatter finns denna negativa attityd fastslagen. Medstatsministern och finansministern i spetsen visade man ell beklagligtoengagemang, och del talades allmänt från socialdemokratiskt håll om hurorealistiskt förslag om 100 000 nya jobb var. Det skulle t. ex. kosta10 mifiarder att genomföra programmet, framhöll finansministern, och centernframställdes i stort sett som elt oansvarigt parti. Man t. o. m. raljerade medvårt förslag på ell nära nog cyniskt sätt mol bakgrund av den storaarbetslöshet som vi hade då. , herr talman, visar utvecklingen i denna fråga - lika väl som i många andra- att förslag var ell realistiskt förslag. Socialdemokraternaaccepterade vissa stimulansåtgärder, som föreslagit, och lack varekonjunkturen och stimulansåtgärderna blev 100 000 nya jobbförverkligade. Utvecklingenhar således gett rätt, inte bara belräffande de 100 000 jobben ulanockså belräffande ökningen av sysselsättningen inom industrin. Vårt programomfattade åtgärder för att öka sysselsättningen främst inom industrin ochservicenäringarna. Detta var också, enligt socialdemokraterna, orealistiskt.De trodde inle an någon nämnvärd ökning var möjlig inom industrin. I självaverket har 1975 sysselsättningen inomindustrin ökat med 104 000. Jag upprepar: Utvecklingen har gett rätt. Delhar således hänt en hel del pä arbetsmarknaden sedan vi i fiol vid denna liddiskuterade arbetsmarknadsfrågorna. Vi har etl relativt gott läge påarbetsmarknaden. Vi kom sent in i högkonjunkturen och den påverkar fortfarandevår sysselsättning. Antalet arbetslösa uppgick lill 77 000; delär lika mänga som men 24 000 färre än i fiol. Antaletsysselsatta i beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning har minskat underdet - della kan också las lill intäkt för förbättringen isysselsättningsläget. Länsarbetsnämndernasprognoser för visar på etl fortsatt relativt gottsysselsättningsläge, men tecken på ett försämrat sysselsättningsläge finns.Orderingången lill industrin, i synnerhet exportindustrin, dämpades redanunder i fiol, och den utvecklingen har fortsall i år.Tillströmningen av lediga platser har avtagit, och det gäller särskiltindustrin. Inom sågverks- och pappersindustrin flnns risker för permitleringar.Lågkonjunkturen är alltså på väg. Departementschefenräknar med en ökande arbetslöshet när han redovisar anslagen till det kontantastödet vid arbetslöshet. Antalet er-sältningsdagar per årsmedlem iarbetslöshetskassorna uppgick /73 lill 4,4. AMS har för /76beräknat statens kostnader utifrån per årsmedlem, mendepartementschefen ulgår och räknar alltså med enhögre arbetslöshet än AMS gör. Det är hell tydligt alt problemen påarbetsmarknaden kommer all växa under årets gång. Bristernapå arbetsmarknaden finns fortfarande. Ungdomen, kvinnorna, de äldre och dehandikappade har svårigheter på arbetsmarknaden. Trols de insatser som gjortsuppvisar arbetsmarknadssituationen också regionala skillnader. Skogslänensarbeismarknadsutveckling är fortfarande högst otillfredsställande. 1budgetpropositionen sägs del all etl klart förbättrat sysselsättningslägenoterats på många orter i de nordligaste länen, och detta återspeglas i attbefolkningen inte har minskat i något av skogslänen under de tre förstakvartalen . Det är positivt all den slutliga folkmängdssiatistiken för 1974visar all samtliga skogslän ökat sin befolkning. Ökningen av sysselsättningeninom industrin har bidragit lill en jämnare befolkningsutveckling. Delär uppfattning att arbetsmarknadspolitiken måsle bedömas utifrånde övergripande samhälleliga målsättningarna. Arbetsmarknadspolitikenseffektivitet kan inte mätas bara i förändringar av antalet sysselsatta ocharbetslösa. 1fiol begärde en utredning och värdering av arbelsmarknads-poliiiken isyfte att bättre samordna arbetsmarknadspolitikens mål med regionalpolitikensoch med övriga övergripande samhälleliga mål.