prot · FZ09147 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:147 §1 Justerades protokollen för . §2 Föredrogs och hänvisades 1975/76:187 tillkonstitutionsutskottet 1975/76:217 lillskatteutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2565 lilllagulskolld §4 Föredrogs men bordlades åter betänkanden /76:56och 57 skatteutskottets betänkande 1975/76:69 näringsutskoltets beiänkanden1975/76:62, 66 och 67 Denekonomiska politiken m. m. §5 Den ekonomiska politiken m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande 1975/76:40med anledning av regeringens i propositionen 1975/76:150 gjorda framställningrörande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken m. m. jämte motioner. I proposiiionen 1975/76:150 hade regeringen() föreslagit bl. a. att godkänna de allmännarikllinjer för den ekonomiska politiken som förordats i proposiiionen. Beiräffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes bl. a. följande: "1proposiiionen behandlas den ekonomiska politiken mot bakgrund av densamhällsekonomiska utvecklingen. Inriktningen av den ekonomiska politiken pålängre sikt tas upp med utgångspunkt års långtidsutredning ochremissyttrandena över den. Detförslag till statsbudget för /77 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmedredovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår.Denna ger vid handen alt totalbudgetunderskottet skulle minska med nära 900milj. i förhållande lill beräkningarna Denekonomiska politiken m. m. i årets budgetproposition.Sålunda förutses nu ett underskott om ca . För budgetåret1976/77 beräknades i budgetpropositionen ett underskott om inemot 12 miljarderkr. De nya beräkningarna visar ett underskoll av ungeför samma storiek. 1särskilda bilagor redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget för , enlångtidsbudget för budgetåren 1976/77-1980/81 samt en sammanfattning av 1975års långtidsutredning och remissyttrandena." Idelta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionerna 1975/76:453av i Holmgården m. fl. (c), vari hemställts atl hosregeringen begärde förslag om utredning angående 1. regionaliserad redovisning avslatlig verksamhet i enlighet med vad i motionen anförts, 2. insyn för länsstyrelser,landsting och kommuner i statliga verks, myndigheters och liknandeinstitutioners räkenskaper i enlighet med vad i molionen anförts, 1975/76:1986 av m. fl. (m), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om utredning och förslagtill stimulans av sparandet i enlighet med i motionen 1979 framförda förslagomallmänt sparslöd genom premie, särskilt sparslöd, spariön och sparande via aktiefonder, 1975/76:2045av hert m. fl. (c), vari hemställts 1, atl beslutade hosregeringen begära en snar redovisning och sammanfattning av devälfärdspolitiska effekterna av de i långtidsutredningen genomfördakalkylallernaliven, 2, att beslutade hosregeringen begära en regionalisering av det slutligt förordade alternativet medanledning av långtidsutredningens förslag senast i samband med avslämningenunder , 3, atl hos regeringenbegärde utredning beträffande en modifierad och rensadbrutlonationalproduktberäkning vid sidan av den traditionella med h-änsyn lillvälfärdspolitiska bedömningar i enlighet med molionen, 1975/76:2047 av herrar Hylländer (fp) och (), vari hemställts alt hos regeringen skulle anhålla om förslagatt vär-desäkra realbankräntan för småspararna i enlighet med vad som anförts imolionen. de/sde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2556 av herrarAhlmark (fp) och (), vari såviii nu var i fråga (mom. 2-5) hemställtsall beslutade 2. alt hos regeringen anhålla om förslag lillsparstimulerande ålgärder i syfte att stimuleradet enskilda sparandel i enlighet med vad som anförts Nr 147 Den ekonomiska politiken m. m. 3. att som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande utformningen avlångtidsbudgeten, 4. att som sin mening geregeringen och fullmäktige i till känna vad som anförts beträffandekreditkapacitelen i mellanhandsinstituten och allmänna hypoleksbank, 5. att som sin mening geregeringen lill känna vad som i övrigt anförts i motionen beiräffandeinriktningen av den ekonomiska politiken. 1975/76:2557 av m. fl. (m), vari såvittnu var i fråga (mom. I och 4-6) hemställts all skulle beslula 1.all vad gällde riktlinjerna för den ekonomiska politiken ge regeringen lillkänna vad i molionen anförts, 4. all i skrivelse tillregeringen begärde atl regeringen i kommande långtidsbudgetar redovisade enframskrivning av såväl statens utgifter som dessinkomster i enlighet med vad i motionen anförts, 5. all vad gällde riktlinjerna förden ekonomiska politiken på ge regeringen till känna vad i motionenanförts, 6. att ge regeringen lill kännaatt den ekonomiska politiken i syfte alt uppnå långsiktig balans och godsysselsättning och utveckling inriktades på att förbättra den mindre ochmedelstora företagsamhetens villkor i enlighet med vad som i molionen anförts,och 1975/76:2558 av m. fl. (v"pk),vari såvitt nu var i fråga (mom. 2) hemställts att skulle beslula allmed avslag på regeringens hemställan under 1 i propositionen 1975/76:150 samtmed anledning av propositionen i övrigt som sin mening ge regeringen lill kännavad i motionen anförts om riktlinjerna för den ekonomiska politiken. 1. beträffande kreditkapaciteten imellanhandsinstituten och allmänna hypoleksbank atl medbifall till motionen 1975/76:2556 moment 4 som sin mening gav regeringen ochfullmäktige i till känna vad utskottet anfört, 2. beiräffande sparstimulerandeåtgärder atl med bifall till motionen 1975/76:2556 moment 2 samt medanledning av motionerna 1975/76:1986 och 1975/76:2047 som sin mening gavregeringen lill känna vad utskottet anfört, 3. beiräffande riktlinjerna förden ekonomiska politiken på såviii avsåg finanspolitiken attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:2557 moment 5 i denna del, 4. beträffande de allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken atl med anledning av regeringens förslag i propositionen Denekonomiska politiken m. m. 1975/76:150 moment 1 ochmotionen 1975/76:2557 moment 1 och moment 5 i denna del saml med avslag påmotionen 1975/76:2558 moment 2 skulle bifalla molionen 1975/76:2556 moment 5och motionen 1975/76:2557 moment 6 och med godkännande av vad utskottet anförtsom sin mening ge regeringen detta lill känna, 5. beträffande utformningen avlångtidsbudgeten att med bifall lill molionen 1975/76:2556 moment 3och med anledning av motionen 1975/76:2557 moment 4 som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, 6. beträffande välfärdspolitiskaeffekter vid beräkningen av bruttonationalprodukten m. m. och regionaliseradredovisning av slatlig verksamhet m. m. atl med anledning avmotionerna 1975/76:2045 och 1975/76:453 som sin mening gav regeringen lillkänna vad uiskottel anfört. 1. beträffandekreditkapacitelen i mellanhandsinstitulen och allmänna hypoleksbank - i vad avsåg hemställan under I - av herrar (), i (s), (), i Kari- skoga (s), (), i (s) och (vpk) som ansett atl utskottet under I bort hemslälla all skulle avslåmotionen 1975/76:2556 moment 4, 2. beträffandekreditkapacitelen i mellanhandsinstitulen och allmänna hypoleksbank - i vad avsåg utskottets motivering - A, avherrar , i , , i , och i (samtliga s) som - under förutsättning av bifall till reservationen nr I - ansett att utskottets ytt rande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, B, av (vpk)som - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanten angiven lydelse, 3. beiräffandesparstimulerande åtgärder - i vad avsåg hemställan un der 2 - av herrar (), i (s), (), i Kariskoga (s), (), i (s) och Her mansson (vpk) som ansett all utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:1986, 1975/76:2047 och 1975/76:2556moment 2, 4, beiräffande sparstimulerande åtgärder- i vadavsåg utskottets motivering - A,av herrar , i , , i ,och i (samtliga s) - som under förutsättning av bifalllill reservationen nr 3 - ansett alt utskottets yttrande i viss del skulle haav reservanterna angiven lydelse. B,av (vpk) som - under förutsättning av bifall lill reservationennr 3 - ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservantenangiven lydelse, 5. beträffande riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken på såviii avsåg finanspolitiken - i vad avsåg hemställanunder 3 - av herrar Burenslam () och () som ansett attutskottet under 3 bort hemslälla all'riksdagenmed bifall lill motionen 1975/76:2557 moment 5 i denna del som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, Denekonomiska politiken m. m. 6. beiräffande riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken på såvitt avsåg finanspolitiken - i vad avsåg utskottets motivering - A. avherrar , i , , i , och i (samtliga s) som - under förutsättning av bifall till utskottets hemställan under 3 - ansett att ut skottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, B. av (vpk) som - underförutsättning av bifall till utskoltels hemställan under 3 - ansett att vissa delar av utskottets ytt rande bort utgå, C. av herrar () och () som - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 5 - ansett att utskottets ytt rande i vissa delar skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 7, beiräffandede allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken A, avherrar , i , , i , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag i propositionen 1975/7j5:150moment I och med avslag på motionerna 1975/76:2556 moment 5, 1975/76:2557momenten 1, 5 i denna del och 6 samt molionen 1975/76:2558 moment 2 godkändevad reservanterna anfört och som sin mening gav regeringen detta till känna, B, av (vpk) som ansett atlutskottet under 4 bort hemställa allriksdagen med avslag på regeringens förslag i propositionen 1975/76:150 moment1, molionen 1975/76:2556 moment 5 och motionen 1975/76:2557 momenten 1,5 1denna del och 6 skulle bifalla motionen 1975/76:2558 moment 2 och medgodkännande av vad reservanten anfört som sin mening ge regeringen delta tillkänna, 8. beiräffande utformningen av långtidsbudgeten - ivad avsåg hemställan under 5 - av herrar (), iStockholm Denekonomiska politiken m. m. (s), (), Larssoni (s), (), i (s) och (vpk) somanseti all utskottet under 5 bort hemställa atl skulle avslåmotionerna 1975/76:2556 moment 3 och 1975/76:2557 moment 4, 9. beiräffande utformningen av långtidsbudgeten - ivad avsåg utskottets motivering - A.av herrar , i , , i Kariskoga,och i (samtliga s) som - under förutsättning av bifalltill reservationen nr 8-anseti atl utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse. B. av (vpk) som - underförutsättning av bifall till reservalionen nr 8 - ansett alt utskottetsyttrande i viss del skulle ha av reservanten angiven lydelse, 10. beiräffandevälfärdspolitiska effekter vid beräkningen av brutto nationalprodukten m. m. och regionaliserad redovisning av statlig verk samhet m. m. - i vad avsåg hemställan under 6 - av herrar , i Slockholm, , i Kariskoga, och i (samtliga s) som anseti all utskottet under 6 bort hemslälla attriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:453 och 1975/76:2045, 11. beiräffande välfärdspoliiiskaeffekter vid beräkningen av brutto nationalprodukten m. m. och regionaliserad redovisning av statlig verk samhet m. m. - i vad avsåg utskottets motivering - A. avherrar , i Slockholm, , i , och i (samtliga s) som - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 10 - ansett att utskottets ytt rande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, B. av (vpk)som - under förutsättning av bifall till utskottets hemställan under 6 - ansett att ulskoltds yttrande i viss del skulle ha av reservanten angiven lydelse. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav herrar () och () beiräffande avsnittet omutrikesbalans och resursfördelning. Överläggningenrörande finansutskottets belänkande nr 40 får omfatta även skatteutskotielsbetänkande nr 67, men yrkanden beträffande sistnämnda belänkande framställsförst sedan detsamma föredragits. I finansdebatten refererade jag lill den rapport somStudieförbundet och samhälles s. k. konjunkturråd avgivit idecember månad. Den skilde sig i slulomdömet rörande den ekonomiska politikenhögst avsevärt från den kritik som den borgeriiga oppositionen framfört såväli motioner i anledning av finansplanen som i reservationer viduiskottsbetänkandd. Jag vill för dagen med en enda mening erinra om vadkonjunklurrådet anförde i sin rapport, nämligen: "Om regeringarna i destörsta industriländerna fört en liknande politik som den i under1974-1975 hade den internationella lågkonjunkturen med säkerhet blivit bådekortare och mindre djup." Idagens debatt skulle jag inledningsvis vilja med några få ord referera denrapport som lämnade rörande . 1 den framhållesatl har klarat sig bättre genom den internationella konjunkturnedgångenunder 1974-1975 än de flesta andra industriländer. Som orsak anger storrörlighet i beslutsfattandet och hög beredskap att använda konjunkturpolitiskamedel. Tyngdpunkten i politiken har legal på all upprätthålla fullsysselsättning, och det har lyckats anmärkningsvärt väl med. Arbetslöshetenhar minskal, vilket är nästan unikt i västväriden. har den inhemskaefterfrågan och aktiviteten ökat och den svenska ekonomin har förstärkts. OECDnoterar särskilt atl industrins fasta investeringar i stark kontrast lillminskningarna i andra länder i stället ökat i och1975. Desvenska investeringsfonderna får beröm av . De har varit ett effektivtmedel atl tidsmässigt sprida näringslivets investeringar. Syslemet medlagerstöd och det därtill knutna villkoret om viss ökad sysselsättning hargynnsamt påverkat efterfrågan av sysselsättning. anser atl de svenskaåtgärderna utgör exempel på vad som kan åstadkommas under allvariigainternationella konjunkturnedgångar, t. o. m. av elt land som i hög grad ärberoende av utrikeshandel. Närdel gäller framtiden tror att del kommer all gå hyggligt för ävenunder 1976. Man framhåller att om ytterligare omfattande stimulansåtgärder nuskulle vidtas, skulle del medföra risk för alt efterfrågan ökade alltförkraftigt . Delta skulle kunna öka underskottet i bytesbalansen.Underskottet anser inte är något större problem. Del är betydligt mindreän vad man skulle kunna vänta med hänsyn till konjunktursituation, ochdel har inte varit svårt att finansiera underskottet. Men del är etl viktigtmål för regeringens politik att återställa jämvikten i utrikesbdalningarna framlill 1980. Ja,herr talman, därmed nog om synpunkter på den förda ekonomiska politikeni . Den s, k. kompletleringsproposilionen avlämnades lill den29 april, och det var spännande all se vad oppositionspartierna skulleåsiadkomma i form av motioner under den därpå följande motionstiden. Hur myckelskulle finnas med av de synpunkter som t. ex. anfört? Eftersom man intefrån oppositionens sida var särskilt trakterad av att komma med konstruktivaförslag Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. vid de överläggningar somregeringen kallade till , så borde man ju nu ha anledning räkna medall sedan oppositionspartierna haft litet längre lid på sig skulle de i lugnoch ro komma alt utarbeta förslag till andra lösningar än regeringspartiets påde områden inom samhällsekonomin där - jag betonar det - båda parter äröverens om att anslrängningar bör sättas in. Jag tänker då närmast på eltrealistiskt an-tiinflationsprogram. Regeringen hade ju skisserat sill vidmarsöverläggningarna, och del fanns nu anledning alt räkna med atloppositionen skulle komma med sina bidrag. Nå,jag återkommer till de här spörsmålen litet senare i milt anförande. Förstnågra allmänna synpunkter rörande konjunkturbilden i stort sådan vi nu anseross kunna registrera densamma. Under1976 har tecknen på en internationell konjunkturuppgång blivit alll säkrare.Därom är vi i stort sett överens. Genomgående är det lagerinvesteringar,privat konsumtion och i någon mån bostadsbyggandet som lett uppgången, medanutvecklingen av industriinvesteringarna i flera länder är relativtsvag. Sammantagetinnebär detta all exporten blir den mest expansiva faktorn i vår ekonomi. Enexportökning med förefaller rimlig. Den borgerliga majoriteten ifinansutskottet har här i välkända ordalag varnat för att kostnadsutvecklingen- och då avser man lönekostnaderna - varit för snabb i vårt land. Den svenskaexportnäringen påslås ha föriorat marknadsandelar internationellt, och orsakentill detta anger man vara en snabbare kostnadsutveckling i än utomlandssom lett till en försvagad konkurrenskraft. Jagvill inte hävda atl man skall la lätt på det här problemet, men jag tycker detkan vara klokt atl inte vara så snabb med att ständigt peka på en godlöneutveckling som roten till alll ont. Om andel av väridshandelnminskar vid något tillfället så kan det ha många förklaringar. Jag vill härbara påminna om att industriinvesteringarna ännu inte börjat la fart på allvarutomlands och att den svenska exporten innehåller en förhållandevis slor andelinvesteringsvaror. Sysselsättningenhär i landet har utvecklats på dl i förhållande lill omväriden myckel glädjandesätt. som sysselsättningen ökat kraftigt har arbetslösheten under1975 kunnat hållas på en mycket låg nivå. Tillgrund för denna utveckling ligger självfallet den förda ekonomiska politiken.Regeringens sysselsättningspolitik har följt två huvudlinjer; den första harvaril all så långt möjligt förmå förelagen att behålla sina anslällda. Här kanpekas på frisläpp av investerings- och arbetsmiljöfonder, lagerstöd och bidragtill förelagen för utbildning av anställda. Kommunerna kan få bidrag med 20 %av kostnaderna för lidigarelagda industribeslällningar. Beslul har ocksåfattats om tidigareläggning av statliga byggen och om ökning avskolbyggnadsramen. Stor betydelse i detta sammanhang har ocksåtrygghelslagsliftningen haft. Den andra huvudlinjen isysselsättningspolitiken har varit atl stödja dem som trots allt blirarbetslösa eller är nytilllrädande på arbetsmarknaden och har svårt all fåarbeie. Här är det de traditionella arbets-marknadspolitiska insatserna som harkommit lill användning. Närdet gäller sysselsättningspolitiken har utskotlsmajoriielen ägnat sig ål enbesynnerlig historieskrivning. Regeringen påslås ha tvingats lill en omläggningi riktning mot mera generella ålgärder, vilkel skulle förklarasysselsättningspolitikens framgångar. Mittenpariierna försöker vidare hävdaalt de drivit fram planeringen av en konjunklurpolilisk beredskapsplan somannars inte skulle ha funnits. Detla är helt orimliga påståenden. Somframgått av min korta redovisning av åtgärderna på det här området harpolitiken haft och har alltjämt en klart selektiv inriktning. Det är enbart ensådan politik som kunnal drivas med kraft, om man också vill värna om balanseni våra ulrikesbetalningar. Det som särskiljer den framgångsrika svenskaekonomiska politiken från de flesta andra industriländers mindre framgångsrikapolitik är sannerligen inte att den är mera generell lill sin karakiär. Tvärtomförhåller det sig på del viset atl flertalet jämförbara länder inte kunnatdriva en tillräckligt expansiv politik, eftersom man huvudsakligen föriitar siglill generella ålgärder. Sådana ger nämligen negativa effekter påbytesbalansen, som ju redan lidigare orsakat alla icke oljeproducerande länderstora problem. Närdel sedan gäller den konjunklurpolitiska beredskapen borde det stå klart föralla alt man inte kan påbörja en planering vid den fas avkonjunkturutvecklingen som vi befann oss i då mittenpartierna motionerade omen plan. Planeringen måsle påbörjas tidigt och ske fortlöpande. Inte heller kanman på kort sikt ta fram en plan, om inte beredskapen redan finns där, vilketden självfallet gjort och gör. Utskotlsmajoriielennämner också åtgärder som satts in på borgerligt initiativ. Dessa har, sägsdet, i efterhand visat sig vara riktiga och ha stor betydelse. Här nämnssänkningen av allmänna arbetsgivaravgiften i inre stödområdet. Det vore mycketintressant alt veta på vilkel sätt del i efterhand har visat sig atl denåtgärden varit av slor betydelse. Har man något som helst belägg för elt sådantultalande? Berätta, ni från den borgerliga oppositionen, vad ni bygger på! Viär idel öra! Moderaiasamlingspartiet för i sin motion elt på sitt sätt avslöjande men ocksåförbryllande resonemang. I sin iver all nedvärdera regeringens ekonomiskapolitik försöker man på olika sätt visa atl arbetslösheten är avsevärt siörreän vad statistiken visar. Då tar man till det sedvanliga tricket atl till denredovisade arbetslösheten addera vad man kallar "den absorberade arbetslösheten".Med det menar man personer som utför beredskapsarbete, genomgårarbetsmarknadsutbildning eller är verksamma inom skyddad eller halvskyddadsysselsättning. Denna addition görs för all, som man säger, nå en rättvisandeinternationell jämförelse. Vad ligger då i det resonemanget? Om man är ule föralt visa all arbetslösheten skulle ha varit siörre, om vi hade undvikit all tai bruk vissa, arbets-marknadspoliliska medel, så är del ju närmast en truism.Ingen lär mol- Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. säga moderalerna på denpunkten, men så är del naturiiglvis inte. Vad man egentligen vill säga är attberedskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning samt skyddad och halvskyddadsysselsättning är onyttig verksamhet. Del är inget ordentligt arbete somutförs, och därför skall de här grupperna jämställas med arbetslösa. Låt oss tadelta punkt för punkt. Beredskapsarbetenbestår av angelägna samhällsinvesteringar, där man kan välja tidpunkten förgenomförandet efter konjunkturpolitiska hänsynstaganden. Del borde ävenmoderata samlingspartiet kunna instämma i vid del här lagd. Om man utvidgararbetsmarknadsutbildningen under en lågkonjunktur så är det i och för sigriktigt att personer i andra länder som befinner sig i samma situation som desom här får genomgå utbildning i stället går arbetslösa. Men vad betyder det?Jo, atl vi här i landet bättre lar till vara dessa perioder avkonjunkturavmattningar för angelägna ändamål - för verksamhet som syftarframåt. Menar även här atl del är fråga om någon sortssysselsäitningsterapi? Påarbetsmarknaden finns det grupper som av olika skäl slås ut, som är vad man kankalla sysselsättningshandikappade på något sätt. Dessa människor måste liksomde som ägnar sig ål beredskapsarbeten eller arbetsmarknadsutbildning uppfattadet som etl slag i ansiktet när säger: Era arbetsinsatser är av sålitet värde atl ni egentligen borde räknas som arbetslösa. Vidaretalas del i moiion om en dold arbetslöshet i företagen som sägsvara nästan lika kostsam ur samhällsekonomisk synpunkt som en öppet redovisad.Återigen är det bl. a. fråga om utbildning. Moderalerna måste ha en märkliguppfattning om värdet av utbildning. Varför stannar de då vid att betraktaarbetsmarknadsutbildning och fö-relagsiniern utbildning som arbetslöshet?Varför betraktar de då inte all icke obligatorisk utbildning så? Reparations-och underhållsarbeten m. m. är också nödvändig och framåisyflande verksamhetsom ofta får eftersättas när efterfrågan är som mest intensiv och produktionengår på högvarv. verkar mena atl det går en massa människor ochslår dank ute i förelagen, innanför fabriksgrindarna. Så upplever inte deanslällda sin situation. T. ex. inom en processindustri som cellulosaindustrinhar inte verksamheten under de gångna månaderna upplevts på det sättet. Del kanjag försäkra. Moderatasamlingspartiet säger vidare all anställning i offentlig tjänst varil delviktigaste sysselsällningspoliliska medlet och atl detskulle vara en "vådlig metod", efiersom det är en typ av åtgärd sominte kan las lillbaka om del i en konjunkturuppgång visar sig atl efterfråganpå arbetskraft inte kan tillgodoses. För det första är detta etl resonemang somrimmar myckel illa med vad jag pekat på i partimotion.