prot · FY0974 · 1975-12-31 00:00:00 — linje är f ö. inte korrektheller vid ett inflationsförlopp, därför all den inle tar hänsyn till attsamhällets utgifter också ökar i takt med infialionen - och litet till -efiersom samhället är en passiv åskådare till olika händelseförloppvare sig pä den sociala sidan eller inom näringspolitiken, vilket de senastedagarnas händelser bär ell klart vittnesbörd om. Närsedan menar att man genom att ge besparingsutredningentilläggsdirektiv skall kunna spara I miljard kronor pä samhällets utgifier -utan all han talar om vilka konsekvenser del får -tycker jag att all bli riktigt äventyrlig i sitt sätt att sköta rikels finanser. Jagtror faktiskt att det enda som blir kvar av är en ökad upplåning, nämligen att skjuta på framtidenall betala dagens skallesänkning. Inte heller kan jag helthålla med om all det som vi nu slår i begrepp Sänkningav inkomstskatten, m. m. att genomföra bara skullevara en skalleomläggning. Jag tror inle del. Och som motivering vill jag sägaatt om man sänker en skall som inte är avdragsgill - alltså den direktaskatten - och ersätter den med social- eller arbetsgivaravgifier som äravdragsgilla vid deklarationen, så kan man ifrågasätta om inte en totalbildändå ger en viss skatle-sänkningseffekt. Utskottethar heller inte kunnat ansluta sig till yrkandet i motion omen ytterligare sänkning av skatteskalorna i de lägsta inkomstskiklen. Utskottetmenar att del vid de lägsta inkomsterna inle rör sig om fulllidssysselsatta ochalt man inte kan ta årsinkomsten till utgångspunkt för vederbörandesskattekraft. Det kan ibland röra sig om mycket höga dagsinkomster pä ,medan den skatlskyldige resten av årel har inkomster av icke skattepliktignatur. Rör det sig däremot om eftersatta grupper som exempelvis partielltarbetsföra, pensionärer och liknande, menar ulskottet att extra avdrag kan utgå,liksom au dessa grupper måste hjälpas med olika former av bidrag. Vpk-motioneninnebär också en mycket stark skärpning av marginaleffekterna redan vidrelativt låga inkomstlägen. Här skulle jag vilja anföra tekniskt motdet sätt på vilket dessa skatteskalor är uppbyggda. i beskattningsbar inkomst stiger exempelvis progressionen med ejmindre än nära 20 96 - från upp till 22 96, alliså med 19,5 96, om manskall vara exakt. Sådana marginaleffekter på högst vanliga inkomster kanenligt utskottets mening inte accepteras. Mot denna konstruktion i bottenframstår den extra skalleprocent som vpk vill lägga på längst upp på skalannästan som litet futtig. Kommunisternasövriga förslag till skatteomläggningens finansiering, dvs, ökad bolagsskatt ochökad förmögenhetsskatt, kan tyckas rikliga med tanke på den ideologiskainriktning som vpk har, men förslagen kommer inte att fungera särskilt bra idet samhälle som vi i verkligheten har. Närdet gäller bolagsskatten glömmer man bort att vi har ettdub-belbeskatlningssystem. Jag har sett uttalanden avkända vpk-are som menar att vi i har ett beskattningssyslem som ärmycket förmånligt för bolagen sett ur europeisk synvinkel. Minuppfattning om företagsbeskattningen i jämfört med andra europeiskaländer är alt vi har ett synnerligen förmånligt syslem totalt, men när detgäller det ämne vi diskuterar , nämligen skall på redovisad vinst somutdelas lill aktieägarna, vågar jag påstå all vi har ett myckel, mycket hårtsyslem. Jag skulle vara intresserad av att fä vela av vilketeuropeiskt land som har en hårdare total vinstskatt på aktiebolagen än ,om man också lar hänsyn lill dub-belbeskattningseffekten, Ifråga om förmögenhetsbeskattningen kan detsamma anföras. Vilket europeiskt landhar en hårdare total kapitalbeskattning än ? Så länge vi befinner oss ivästvärlden ekonomiskt - och det gör vi; över 80 96 av vår handelsker med västvärldens länder och bara med , trots altstora ansträngningar gjorts för att öka handeln med - får vi nogförsöka att ha skatter som inle alltför mycket avviker från vad som gäller inomdella område. Del är därför utskottet inle anser de finansieringsvägar somanvisas av vpk vara någon framkomlig väg. HerrBerndtson talade för alt kommuner och landsting också skall befrias från deökade arbetsgivaravgifterna. Man måste då också ha klart för sig alt dessasociala avgifter är en avlösning av löneutgifter. Eftersom kommuner ochlandsting också fåll denna avlösning kan man inte gärna befria dem, om man intesamtidigt vill öka statens stöd till kommunerna, vilket är en annan sak. Skatteutskottetsmajoritet har alllid vara litet kallsinnig till det s. k. sparavdragel.Ulskottet har accepterat det på den relativt låga nivå där det har legal undermånga år, därför att det inneburit stora lättnader i taxeringsarbelet. Annarshar utskottet i princip tyckt att del varit nägol galet i att inkomsler avkapital beskattas lindrigare än inkomster av arbete genom att ett botlenbeloppvid inkomst av kapital blev fritt. Närnu utskottsmajoriteten har godtagit överenskommelsen om ett fördubblatsparavdrag skall detta ses mot bakgrund av den prisutveckling vi haft desenaste två tre åren och av önskvärdheten av alt banksparandet kan bibehållas. Desenaste årens prisutveckling har inneburit - och här vill jag instämma medtidigare talare - att bankspararna fått en negativ ränta på sitt sparande,medan de som lånat de insatta pengarna för investeringar i värdefasta ting harfått motsvarande förmån. Mot den bakgrunden tycker därför utskottet del ärrimligt att också spararna får någon form av kompensation för sina insatser. Däremotär utskollet inte berett att utsträcka denna form av skattefria inkomster tillandra områden såsom och föreslår i sinreservation. Huvudskälet härför är givetvis att utskottet fiera gånger, även påsenare år, uttalat sin skepsis mot alla slag av nya avdrag som undan för undanskjuter sönder vårt enhetliga skattesystem. Beträffandeförmögenhetsbeskattningen har den borgerliga minoriteten enat sig om ettförslag som innebär en skrivelse till regeringen i vilken man hemställer attdenna skall framlägga förslag om sänkningar avkapitalskatterna för alt begränsa effekterna av de nya taxeringsvärdena påfastigheter. Det är alltså ett förslag som går i rakt motsatt riktning mot vadvpk motionerat om. Utskottsmajoriteienmenar dock att man klarat av den här frågan , dä man höjdegränserna för förmögenhetsskatlepliklen. gav man, som sagt, företagsskatieberedningen direktiv om att man förväntade förslag omlättnader för små och medelstora förelags kapitalskatter, och framför allt dåvid generationsväxlingar. Men detta var ändå inte allt, ulan fjolårels riksdagbeslöt dessutom om gynnsammare värderingsregler för alt få fram underlaget förkapi- 777. m. Jag tyckerdärför att så mycket är gjort på detta område, innan effekterna avde ändrade fastighetsvärdena slår igenom, att man kunnat vara nöjd därmed ettpar år till, som är den tid det beräknas dröja innan vederbörande utredninghinner presentera sina förslag och de slår igenom i verkligheten. Beträffandeskattepolitikens fortsatta inriktning menar reservanterna iBorås och , att skatleutredning bör få särskilda direktivom hur utredningens arbete skall bedrivas. Man vill ha en femårsplan för allsänka marginalskatterna och genomföra andra skattelättnader. Oberoendeav innehållet i reservanternas begäran tycker jag att det är felaktigt att nuge nya direktiv till de skaiteulredningar vi har. Vad dessa utredningar behövernu är arbetsro för all de inom rimlig lid skall kunna framlägga något resultatav sitt arbete. Det är därför med en viss tillfredsställelse man kan konstateraall representanterna för och nöjt sig med att i ettsärskilt yttrande endast redovisa var partierna slår. Man vill liksomutskottsmajoriteien i övrigt ge skatteutredningarna arbetsro. Ulskoitsmajoritetenhar vidare den uppfattningen, att en sammanslagning av de tre aktuellautredningarna skulle få en rakt motsatt effekt mot vad man vill åstadkomma. Manskulle få en jällelik ulredning, som knappast vore arbetsför, man skulle fåbygga ut nya rutiner och arbetsmaterialet skulle bli mycket omfattande, då varoch en av utredningarna har stora arbetsuppgifter. Utskottet anser det docksjälvklart alt utredningarna skall hålla en intim kontakt och samarbeta, såall inga motsägande förslag framkommer frän de olika utredningarna. Tillslut ber jag att också få något beröra den reservation, nr 18, i vilken herrMagnusson och begär alt den som erlagt egen arbetsgivaravgifiinte bara skall ha denna avdragsgill, ulan att avdrag skall få göras medytterligare en fjärdedel. Motiveringen härför skulle vara att i en företagaresinkomsler också finns inslag av kapitalinkomster som för andra inkomsttagareinte blir belagda med någon arbetsgivaravgift. Utskottet har alllid menat alldetta argument aldrig varit särskilt hållbart. Jag skall inte här gå in påvarför utskottet inte har ansett del - jag skall återkomma, om man begär del -ulan nu bara anföra att det numera är ändå svårare alt hitta något godtagbartargument, då ju egenföretagare numera har blivit befriade från alt erläggaegenavgift på . i bollen på sin inkomst, vilket betyder en särskildskatteläitnad på , - vilket är en förmän som andra arbetsgivare inle har.Jag är ganska övertygad om att eventuella kapitalinkomster hos någon småföretagareinte överstiger de , del är fråga om. Andra ledamöter av utskottet kommer att ta upp de delar i utskottetsbetänkande som jag inte har berört, men jag ber ändå, herr lalman, att redan nufå yrka bifall lill skatteutskottels betänkande nr 25 i dess helhet. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HerrMAGNUSSON i (m) kon genmäle: gör gällande alt vi moderater skulle vilja finansieraskattesänkningen med infiationspengar. har ju helt missuppfattatvad det är fråga om. Vid diskussioner beträffande den här skatteomläggningenföre det avtal som slöts mellan de tre partierna var de tre icke-socialistiskapartierna helt överens om att den fortgående inflationen i kombination med detprogressiva skattesystem som vi har skulle ge statskassan en extra inkomst påinte . vet vi att dessa inkomster på grund avde stegrade lönerna kommer att bli betydligt högre. Det var därför som jag imitt anförande vågade göra gällande att detta belopp säkerligen skullekomma att ligga betydligt över 3 miljarder kronor.Vidiskonteraringalundanågonlingavde skatteinkomster som staten normalt skall hapä de stegrade nominella inkomsterna. Jag ber all observerar attdelar inkomstökningen a v progressionens verkningar som frågan gäller, inteall diskontera inflationspengar för att läcka skatteomläggningen. HerrWärnberg säger sedan all det inte går all spara någonting på statsbudgeten. Jagtycker all del är ett väldigt litet krav man ställer på den ulredning somriksdagen har beslutat tillsätta, när man säger all det borde vara rimligt attutredningen skulle kunna lägga fram förslag lill besparingar på 1 miljardkronor. För vad är del? Jo, del är inle stort av de samladestatsutgifterna. Det är det beloppet som det nu är fråga om. Jaghinner inte gå in på detaljdiskussioner om olika förslag somvi har ställt, men jag kan ta ell enda exempel: den bostadspolitik som hardrivits här i landet , som vi inle ställt oss bakom, där manoffrat miljarder pä all bygga en massa hus som står tomma utanhyresgäster. Bara där finns stora möjligheter att spara. Jag hade väl något mera att svara på, men liden är ute och jag ber attfå återkomma. Sänkning av inkomstskatten, 777. m. (vpk) kortgenmäle; frågar vilket land i som har hårdareföretagsbeskattning än . Det torde inte ulan vidare gå att jämföra deolika system för företagsbeskattning som finns i olika länder och säga, att därhar man härdare, beskattning än här. Till bilden hör nämligen också de olikaformer av subventioner till företagen som i sä hög grad förekommer i ,Jag vill också erinra om all man från regeringshåll ofta säger att hardet kanske mest företagsvänliga klimatet i och i världen. kanske fundera på vad del innebär. Vidare polemiserar herrWärnberg mot värt förslag lill skatteskala. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Han säger all man rör siginte med heltidsarbelande i de lägre inkomstgrupperna. Det kan vara riktigt,men vi får heller inte glömma de hundratusentals deltidsarbetande som inle kanfåTull arbetstid därför alt det inle finns jobb. Vad saken gäller ar för övrigtom den extra miljard som man ökar på paketet med skall fördelas efter sammasystem som de första 4 miljarderna, om man skall bevara låglöneprofilen. Omvissa grupper längst ned på inkomstskalan undantas från fördelningen av denmiljarden, förändrar man nämligen själva karaktären av förslaget. Man frångår denlåginkomstprofil som förslaget ursprungligen hade. HerrMUNDEBO (fp) kort genmäle: Ett par kompletteringar i anslutning till inlägg. HerrWärnberg menade och var glad för att vi var beredda att ge skatleuiredningarnaarbetsro. Ja, kanske i den meningen all vi vill vara återhållsamma med att geskatteutredningarna många nya extra uppdrag, men inte arbetsro i den meningenatt utredningarna i lugn och ro och under god lid skall filosofera över skattepolitikensframtida utformning. Vi vill ha en hög arbetstakt i skatteutredningarna, eneffektiv organisation och ledning av utredningsarbetet, och vi vill ha förslagframme i så god tid att en skattereform kan gälla vid den lidpunkt som de trepartierna varit ense om i överenskommelsen, nämligen , Påen punkt vill jag instämma i vad sade, och del är närmast ipolemik med i , Om man beaktar alla de inslag som ingår ioch hör samman med skatteomläggningen, är det en betydelsefull omläggning somsker. Det är förändringar av inkomstskattesystemel, det är förbättringar förbarnfamiljer och pensionärer, för sparare osv. Till bilden hör också metodikenall växla lönekrav och avgifter. tillsamtnans gör att det är enbetydelsefull reform som går att besluta om. Vi har medverkat lill att finansieradenna skatteomläggning. Vi har gjort det inle krona för krona , inte en total finansiering för denperioden, men vi har medverkat lill en ansvarsfull finansiering av den reformvi nu beslutar om och de andra reformer som ingår i överenskommelsen mellan detre partierna! () kortgenmäle: I del beslul som fattades av förra årets riksdag i fråga omkapitalbeskattningen var syftet framför allt en omläggning av del syslem somgällde för de mindre och medelstora företagen enligt provisorium.Huruvida de gamla skattereglerna var gynnsammare eller tvärt om skall jag intetvista om. Så mycket slår emellertid klart alt de nya reglerna är betydligtenklare, och jag kan väl medge att de i vissa fall kommit att utnyttjas istörre utsträckning även om det utan tvivel finns vissa som drabbas på motsattsätt. Den egentliga kärnpunkten är emellertid frågan om i vilken mån man toghänsyn till den fastig- helslaxering som skullekomma. Som motivering för en höjning av för-mögenhelsgränsen angavs främst denförsämring av penningvärdet som skett. Det stod i motiveringen några få ord omatt hänsyn även togs lill den kommande fastighetstaxeringens konsekvenser. Viskall inte tvista vidare på den punkten. Vadvi tar upp i vår reservation är alt - och det var vi eniga om -kapitalbeskattningen utgör en härd belastning för de mindre och medelstoraföretagen. Vi enades dä om att frågan skulle bli föremål för en fortsattutredning. Vad vi nu begär är enbart att man skall göra en justering avkapitalbeskattningen med hänsyn till faslighels-taxering, så att dennagrupp inte skall drabbas av höjda kapitalskatter under de år somutredningsarbetet fortsätter. Nusäger att man kunde vara nöjd med det positiva uttalande somgjordes i Gol. Som jag sade i mitt förra inlägg såg vi detta medtillfredsställelse, men vill man följa upp den uppfattning som jag anserframkom vid förra årets riksdagsbehandling av denna fråga, anser jag del varahelt konsekvent att åstadkomma något slag av lindring som detsannolikt dröjer innan företagsskatteutredningens eventuella förslag kan trädai kraft. ()kort genmäle; i påstår att jag har missförstått hans yrkande, såför kammarens bedömning läser jag upp vad i sin reservation harskrivit; "Enligtulskotlels uppfattning måste vid finansiering av skatteomläggningen hänsyn tasdels till de automatiska inkomstökningar som tillförs statskassan på grund avprogressiviteten i skattesystemet, förenat med den snabbapenningvärdeförsämringen, dels lill möjligheten att åstadkomma besparingarinom den offentliga sektorn och dels till konjunkturutsikterna . "Om inle delta är att diskontera en inflation vet inte jag vad som menas meddet, för här talas om all progressiviteten i skattesystemet kommer att gesamhället mer pengar på grund av den starka inflationsutveckling vi har. Dettycker jag är en något äventyrlig politik. Det rimmar i varie fall illa medherr första inlägg där han menade att inflationen var ett gissel somborde bekämpas. Närdet sedan gäller besparingarna är det samma sak. Det är alldeles för lätt allkomma ifrån det hela genom att bara peka på alt man hargått emot del och det och därför skall besparingsutredningen ta upp depunkterna, ulan att man därför konkret pekar ut på vilka punkterbesparingarna skall sältas in. Närdet gäller inlägg skulle jag vilja säga att jag nog i mittförsta anförande sade att vi har en totalt sett mycket gynnsamföretagsbeskattning i vårt land. Om man tar hänsyn lill avskrivningsregler,nedskrivningsregler, avsättningar till fonder etc, har vi totalt sett ettskattesystem för företagare som väl hävdar sig vid en jämförelse medvästvärlde.il i övrigt. Huruvida man skall göra någon omläggning av del 777. m. totala skattesystemetsysslar förelagsskatteberedningen med just . Men vad det gäller ärfrågan om att höja bolagsskatten från 40 96 till 50 96 på den statliga sidan.Det är alltså fråga om all sälta det i förhållande till dedubbelbeskaitningsförhällanden vi har. Det är på den punkten vi har dethårdaste skattesystemet i , och det är det vi behandlar just nu -inte skatterna i stort för företagen. HerrJosefsön och jag har väl i stort sett samma uppfattning om förmögenhetsbeskattningoch kapitalbeskattning. Men jag skulle vilja säga att vi redan i förväg - i Qol- har motverkat en del av höjningarna av fastighetstaxeringarna genom att dähöja gränsen . och litet grand även i ett högreskikt. Det betyder all man innan vi ställt kravet har tillgodosettfastighetstaxeringshöjningarna. Del är därför jag menar all man kanske kundeha nöjt sig till även om inte riktigt allt blivit tillgodosett pågrund av de höjda taxeringsvärdena. i (m)kort genmäle: fortsätter alt säga att vi använder inflationspengar.Del är ingalunda sä, utan vad vi sagt i reservationen är alt kombinationen aven fortsalt penningvärdeförsämring, inflation eller vad vi vill kalla det, ochvårt progressiva skattesystem medför att statskassan tillförs mer pengar pågrund av att vi har det progressiva skatlesystemet. Del är den delen somgemensamt av de tre borgeriiga partierna taxerats till 2,3 miljarder och somjag säger är större . Det är bara den posten vi använder för att täcka indelta och ingenting annat. Närvi lidigare sagt att vi vill ha ett inflalionssäkerl skattesystem harfinansministern sagt att han inte vill vara med på det. Men han accepterar med olika tidsintervall förändrar skalleskalorna med hänsynstagande lilldetta. Då skulle resonemang innebära att statsmakten alltidskulle inkassera hela det belopp som erhålls på grund av alt man har ellprogressivt skattesystem. Del är grunden till att vi är överens när vi kräverindexreglering av skatteskalorna. Hade vi haft indexreglering , hade stateninte fått de här inkomsterna som det nu är fråga om. Men de som driver eninflationisiisk politik är ju de som fortsätter med att vilja ha högamarginalskatter. Det är därför som vi hävdat att om man skall kunnahålla tillbaka inflationen i det här landet, är det också nödvändigt alt ge demsom ligger i de vanliga inkomstlägena kompensation förpenningvärdeförsämringen. Det gäller naturligtvis även för dem som ligger i delitet högre inkomstlägena -även dessa vill naturligtvis ha kompensation förpenningvärdeförsämringen. Vi kan bara se på riksdagsmännens inkomster som ökatefter hand som liden har gått. Även de höga marginalskatterna i de högreinkomsllägena driver naturiigtvis på inflationen. Sedanvill jag säga några ord om diskussionen att vi vill ingripa i direktiven förskatteutredningen. Jag förstår så inneriigl väl alt regeringen själv villbevara möjligheten att kunna skriva alla direktiv till de olika utredningarna i det härlandet. Men vi menar alt i ett demokratiskt land bör också oppositionen beredasmöjlighet alt påverka direktiven till utredningarna. Del behövs sannerligenändras på en hel del direktiv. Både när det gäller skatteutredningen och inteminst när det gäller besparingsutredningen borde oppositionen få möjlighet altsäga någonting. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: sade även att vi har ett företagarvänligt klimat. Hansäger att det är höjningen av bolagsbeskattningen han reagerar emot. Men denär ju ändå en del av den totala företagsbeskattningen och måste ses i detsammanhanget. Först då blir den intressant. Jag anser att det finnstillräckligt utrymme för en sådan höjning av bolagsvinstskatten som viföreslagit. Det visar utvecklingen bara . Deolika förslag som framställs av vpk brukar finna omöjliga allgenomföra. Föreslår vi slopad livsmedelsmoms finner han alt del skulle gynnafolk med högre inkomster, vilket f. ö. är fel. När vi avvisar förslaget omskattesänkningar för grupper , som inte är löntagare i egentligmening oroas över marginalskatteeffekterna. Det är litet av denobolfärdiges förhinder. Jag menar att man måste bestämma sig för vilka grupperman med olika skaltepolitiska åtgärder vill gynna. Sänkningav inkomstskatten, m. m. () kort genmäle: Jag hävdar fortfarande all i vill diskonterainfiationen. Det är skatter vi talar om . Det betyder alltså attherr förutsätler all vi även 1976 kommer att hainflationsutvecklingen på del här sättet för att pengarna skall komma in,eftersom vi har anpassat skalleskalorna efter en lägre nivå. Man har alltså pådel här sättet diskonterat framtidens prisutveckling och säger alt dettabetalar den skatteomläggning vi gör . Man tar inte hänsyn till attsamhällets utgifter ökar i precis samma takt och litet snabbare änprisutvecklingen i övrigt, eftersom samhället inte har de möjligheter lillrationalisering som exempelvis näringslivet har. Jag medger, , att bolagsskallen är endel av den totala förelagsbeskattningen, men delar den del avföretagsbeskattningen som är onormalt hård jämfört med i övrigt.Skall man angripa någonting är del andra punkter i företagsbeskattningen. Tarman med dubbelbeskattningseffekten ut omkring 80-90 96 av förelagets redovisadevinst, finns det inte enligt min uppfattning mycket mer att hämta. Däremot kandet finnas mer att ta ut innan man kommer fram till vad som egentligen ärredovisad nettovinst. Herrandre vice talmannen anmälde att herrar Magntisson i och Berndtsonanhållit all till protokollet få antecknat au de inte ägde räii tillytterligare repliker. Sänkningav inkomstskatten, m. m. i (c); Huvudmotiven för uppgörelsen mellan regeringen och mitlenpartierna harskatleulskoUels ledamöter tagit upp, och de frågorna kommer väl alt diskuterasytterligare av partiledarna . Del finns knappast några skäl att nu gä ini den delen av debatten. Jag skall därför begränsa mitt anförande lill attkommentera reservationen 6 vid socialförsäkringsulskottets betänkande nr 17. Deförändringar av skattesystemet som skett och övergångenlill olika arbetsgivaravgifier har fåll rätt svåra konsekvenser för egenföretagaremed låga inkomster. har också blivit rätt enig om alt de härproblemen existerar. Därför har ell avgiftsfritt bottenbelopp för den s. k.löneskatten införts, och det beloppet föreslås nu att höjas ytterligare. Dennalättnad i avgifterna skall man naturligtvis hälsa med tillfredsställelse. Detvore fel all övervärdera dess betydelse för inkomsttagare med lågainkomster med hänsyn lill alt lättnaden berör endast 4 96 av den totalaarbetsgivaravgifi som denna grupp har att erlägga.