prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Han bör nog, innan han skriver på en reservation, studerainnebörden i silt eget förslag. Detla är inte någon svartmålning av ert förslagulan den enkla logiken om man studerar vad som skulle hända därest ert förslaggick igenom. Herr talmannen anmälde att i Malmöanhållit all lill protokollet få antecknat all han inle ägde räu lillytterligare replik. i sade i sitt första inlägg att utskotlsmajoritetenhade krånglat när det gällde bidraget till lidningar på främmande språk. i Eskilsiuna har fåll svara för sin del av denna majorilel. Från centernssida vill jag bara understryka att vi har aldrig krånglat. Vi har försökt hittaen lösning så att också dessa tidningar kan bli delaktiga i den ganska slorarullning av pengar som försiggår. Närvi här i fattar beslut om nya statliga stödformer brukar sysiemelsällan vara färdigt i sin första skepnad. Alla projekl och alla system harbrister vid starten. Speciellt måste detta gälla en sådan sak somtidningsstödet, som är så känsligt. Efier någol år kom det ansökningar ombidrag från tidningar pä främmande språk - det var i början endast som hörde av sig. Det visade sig då alt pressiödsnämnden inte hademöjligheter att ge detta bidrag om man följde kungörelsen. Häri antogs det elt par är i följd - om jag minns räll -uttalanden omalt språket inte borde vara ett hinder för presslöd. Man hoppades altpressulredningen skulle kunna lösa frågan, men det lyckades den inte med. tog vi ett initiativ och föreslog alt invandrarverket skulle få eltprojektanslag för att åtminstone bedriva en försöksverksamhet. Låt mig då säga- och jag adresserar mig speciellt till - att hade inle denmotionen kommit så hade del fram till denna dag inte utgått etl enda öre tilltidningar på främmande språk i vårt land eftersom press-stödsnämnden inte kundelösa problemet Därför tycker jag att det är en onödig tillspeisning av debaiiennär påstår atl cenlern sprungit ifrån gamla uppfattningar och först nu har omvänt sig. Vi har följt en praktisk linje i den här fråganoch vi fortsätter att göra det i denna fråga precis som i alla andra. Sedangör gällande att var med ochröstade emot en ökning av detta bidrag. Jag hänvisar till riksdagsdebatten den31 mars där vår talesman från inrikes-utskottet. , motiveradecenterns ståndpunkt Han sade att cenlern, i avvaklan på presslödspropositionenoch konslitutionsulskoltels behandling av den och den motion som förelåg inteville slödja de begränsade höjningar som föreslogs av Har vi ,, en gemensam åsikt i den här frågan atl vi skall ge dessatidningar förbättrade möjligheter, då tycker jag att vi skall låta bli allspetsa lill debatten i onödan. Sedanvill jag säga några ord lill i , som berördevår reservaiion. Han gör gällande alt del ganska snabbi skall komma förslagfrån regeringen och då kommer också pengar. Förlåt mig, men eftersom jag har ifärskt minne del resonemang vi hade i kammaren strax före påskuppehållet omeftersläpninen när det gäller regeringens proposilioner, så har jag svårt allIro atl del skall gå så särskill snabbt just i den härfrågan. , där själv Nr 106 var ledamot, lyckades intelösa problemet. Hur skall man då kunna tro den atl regeringen skall kunnalösa det så väldigt snabbi? Möjligtvis kan 21 anril 1976 en ny regering klarasaken. Hastigheten i den nuvarande regeringens-------- propositionsskrivandekänner vi ju. Dettaleder mig fram till att det klokaste vi kan göra är att ge del sen här stödet . behöver inget stöd. HerrJONSSON i (fp) kort genmäle: nämnde att när vi tar nya reformer är de som regel intefärdigslipade utan man får göra förändringar. Jag har ingen invändning mot detpåståendet, men jag tycker att det är litet egendomligt om man för den skullskall göra alldeles speciellt konstiga reformer så att man får anledning atträtta till en massa oformligheter. Det kan knappast vara ett intresse förnågon här i kammaren. HerrNordin sade ocksä att del inte var någon snabb och sen omvändelse man gjortfrån ulan erinrade om "stordåd" . Eftersomherr förde detta på tal och tydligen är något oklar över vad som häntvill jag för kammaren ändå notera att vad sagt ibeiänkandel bygger på inrikesutskotlets yttrande. svararkonstitutionsutskottet så här; "Närdet gäller yrkandet i motionen av m, fl, (c) vill utskottet anföraföljande. Yrkandet tar sikte på ett anslag som enligt gällandefördelningsregler skall prövas i inrikesutskottet. Detta anslag har riksdagenså sent som på förslag av utskottet fastställt för detkommande budgetåret avslog då en motion om ökade medel tillinvandrartidningar. När inrikesutskottet tog slutlig ställning i frågan varproposilionen 131 om slalligt stöd till dagspressen framlagd. Det har alltsåfunnils goda möjligheter - även mot bakgrund av förslagen i den nämndapropositionen - att i samband med den ordinarie budgetbehandlingen för dem somsä ville framställa yrkanden och rösta för ytterligare medel till stöd förinvandrartidningar. Sä skedde emellertid inte från sida," Nusäger att man i riksdagsdebatten lalade om att man inte ville vara med på något delförslag. säger sig ha varit inne pä detta redan i fiol och har tydligen råkat ut för någon sorls black-oul här men är ånyo tillbaka vid den uppfaltning man hade . Del finns naturligtvis ingenting att kritisera i del, även om vi säger att vi fortfarande tror mera pä den modell som vi från sida har pläderat för. Får vi vid den praktiska handläggningen av frågan här i kammaren och när vi skall ta ställning till förslagen inte den bästa lösningen är vi självfallet beredda att stödja den näst bästa. Genom det fullföljer vi ocksä det krav som hade i inrikesutskottet och här i kammaren, nämligen all invandrartidningarna skall få ett välmoti verat stöd. Vi upplever detta som både rättvist och ofrånkomligt, för alla här i kammaren, om vi vill leva upp till våra högtidliga deklarationer, 49 4 protokoll 1975/76:106-107 i (s) kort genmäle: På fråga vill jag svara att jag anser atl de riktlinjerför presstödet till invandrartidningarna som utformats i konslilutionsutskottetär så klara, att regeringen kan uppfatta dem som en klar beställning frånriksdagens sida. Denna beställning kommer också alt verkställas ,det är jag alldeles övertygad om. Omdet däremot skulle bli ett regeringsskifte, dä har att förstövertyga sina moderata och folkparlisiiska vänner om det här slödels fördelar.De har lydligen inte övertygat i den här debatlen. HerrNORDIN (c) kort genmäle: Först vill jag till upprepa min uppmaning all läsainnehållet i protokollet för . Del är bälire att var och en läserför sig än atl vi idkar högläsning här i kammaren. Sedanvill jag lill i säga att del är givet att han - somtrogen regeringsadvokat - tror starkt på att regeringen skall handla snabbt iden här frågan. Den chansen hade ju faktiskt regeringen då manberedde pressutredningen. Då hade man kunnat lösa delta till allmän belåtenhet.Nu får vi leva med ett uppskov - vem vet hur länge? HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: bör väl ändå inte underskatta konstitutionsutskottetsarbete. Det är ju först som vi själva kommit fram till den härkonstruktionen. När den nu så klart utformats finns det inga svårigheter förregeringen att verkställa beställningsarbetel från sida. HerrNORDIN (c) kort genmäle: Jag gläder mig åt att vi här kan varaöverens om vilken stor betydelse som och etl riksdagsutskotts meninghar inför regeringen. Under debatlen har anförts viss presstatislik. Låt mig här i slutet pådebatten anföra någon presstödsstatistik. Jaggör del mot bakgrunden av vad som sägs i reservationen 2, att uppgifterna fören fri och oberoende press inom folkstyret gör stor varsamhet nödvändig vidutformningen av del slalliga lidningsslödet Del är ju tre grundprinciper somslälls upp i samma reservaiion och som i har berört Slödetbör vara generelll, det bör inle vara partipolitiskt diskriminerande och detbör inle snedvrida konku-rensen. Jaghänvisar till statistiken speciellt mol bakgrunden av kravei all stödet inteskall vara partipolitiskt diskriminerande. Jag är medveten om att tidningarinte bör identifieras med poliliska partier, men vi vei alla alt de i regel ärbärare av poliliska idéer. Hurhar då utfallet varit som gått sedan produk- dentionsbidraget infördes efter - som i så riktigt 21 anril 1976 sade - en uppgörelsemellan socialdemokraler och centerpartister? delningen har varit denatl av 22 socialdemokratiska tidningar har 16 Stöd till dagspres- fått stöd, av 27centertidningar har 19 fått stöd, av 30 liberala eller folk- sen partistiska tidningar har6 fått stöd, av 20 moderala har 6 fått stöd, av 2 som företräder vpk har 2fält stöd och av den grupp som man kan kalla neutrala elleropolitiska - 29 stycken - har 11 fått slöd. är också intressant all sei hur mänga år dessa grupper fått stöd. 16 socialdemokratiskatidningarna har fått stöd i alla fem åren. 19 centertidningarna har17 fått stöd i fem är och 2 under tre är. de liberala ellerfolkparlisiiska 6 tidningarna är det 1 som har fått stöd , och av de 6moderata är del 2 som har fått det . Detkanske också kan vara av intresse att veta hur många miljoner som har fördelatspå de här olika politiska åsiktsriktningarna. De socialdemokratiskatidningarna har fått 197 milj. kr., till centertidningarna har gäll 54 milj.,lill de liberala eller folkparlisiiska 26, till de moderata 56, till dekommunistiska 3 och till de neutrala eller opolitiska 19 milj. kr. Sedan finnsdet en liten grupp med olika beteckningar som jag inte har nämnt, som ocksä harfått stöd. Tillsammans har del gäll ut 365 milj. kr. Del här stödet har alltså utgått grundat på andratidnings-principen -den princip som man nu vill överge till förmän för läckningsprincipen. Meneftersom läckningsprincipen inte kommer att ge någon annan fördelning av stödet- del är klart utsagt atl det är samma grundprincip som skall gälla - vill jaghävda atl majoritetsförslaget inte uppfyller bl. a. det kriterium nr 2 somnärnns i reservationen 2, att slödet inte fär vara partipolitisktdiskriminerande. Låtmig sedan herr talman, bara ge några synpunkter på kravei i reservationen 18att presstödet bör regleras i lag. Om jag fattade i Eskilstunarätt har han sympatier för del, och i så fall bör han - tycker jag - rösta påreservaiionen 18. Frånarbetel i pressiödsnämnden kan det vara av rätt slort intresse att konstateraatt under de diskussioner som förts i nämnden alla dessa är - när det har gälltden intrikata frågan om man skall kunna ge bidrag till tidningar pä annatspråk, invandrartidningar - har en minoritet i nämnden tolkatkungörelsen så all det går för sig. Majoriteten har hävdat att det inle går.Jag vill vända mig lill , som säger all del är omöjligt enligt presstödskungörelsenalt ge bidrag till de här tidningarna. Det är helt fråga om en tolkning avkungörelsen. Varken det ena eller det andra utsägs klart. Jagvill inte påstå i och för sig atl majoriteten har tolkal kungörelsen fel, men den är sådan att den ger utrymme för olika tolkningsmöjligheter. Det är, menar jag, elt starkt skäl för att frågan bör regleras i lag. Som det nu är saknar vi förarbeten. Det har inle funnils möjlighet under 51 de gångna åren att lilla iförarbeten hur det hela var tänkt. Det har heller inte under debatten ellerunder de fem är som den här frågan har diskuterats skett någol klariäggandegenom en ändring i presstödskungörelsen. Jag anser att det här är en avprincipiella skäl sä väsentlig fråga att den bör regleras i lag. Jag har genomdetta exempel, herr talman, velat peka på atl det finns också praktiska behovav att frågan om presstöd regleras i lag. 1 sitt skickliga och välformulerade anförande polemiserade herrSvensson i på ett stort antal punkter emot mitl tidigare inlägg. Jagskall bara bemöta honom på några punkter. Detär riktigt atl jag i mill anförande cilerade ire framslående socialdemokraler.Det var , som hade sagt: "Personligen har jag inte någonnytta av tryckfriheten. Den gläder bara en grupp journalister," Del varHarry Schein, som hade sagl: "Man måste se till atl kontrollen överåsikterna i massmedia blir lagligt reglerad," Och del var hade föreslagit att kommunfullmäktige skall utse representanter itidningarnas styrelser. Nuundrar varför jag med citat från utomstående misstänkliggörsocialdemokratin, - Det gäller faktiskt inte några utomstående eller någrapersoner utan inflytande utan en av LO:s toppar och två av de främstasocialdemokratiska pressideologerna. Del är inle jag som misstänkliggörsocialdemokratin, utan det är dessa socialdemokrater som misstänkliggörpressfriheten. ansåg att huvudreservation var anspråksfull i överkant.Det är möjligt att en summering av liberala grundprinciper på detta område kante sig så. Men det finns anledning all slälla slora anspråk på den ideologiskaoch principiella klarheten när det gäller tryck-frihels- och pressfrågor. Detråkar också vara liberalismens tradition. Sedanmenar att lar lält pä riskerna för privalmaklkonceniralion. Nej, verkligen inie. Därför sade jag också i mitl anförande: "Allmaktkoncentration är av ondo. Stora sammanslagningar är lika litet önskvärdainom massmedier som inom annan företagsamhet Liksom inom näringslivet i övriglbör fusioner kontrolleras och karteller övervakas. Samma ekonomiska intressenbör inte ha dominerande ställning i olika medier." var mycket vältalig i sitt anförande, men på en punkt var hanmärkvärdigt korlfallad för atl inle säga tystlåten. Del gällde synen påannonsskatl resp. annonssamverkan. Jag vill därför fråga : Är dellogiskt och rimligl all på en gång tala för annonsskall därför atl annonserinle är bra och för sialsslöd lill annonssamverkan därför all annonser är bra? i (s): Nr 106 Jag vill bara först för påpeka att det för- Onsdaeenden hållandet atl bidrag ulgår till socialdemokratiska lidningar och tillcen- -i . nif. lerpariistiska tidningarbara är en spegelbild av den omständigheten all slörre delen av dessalidningar befinner sig i ett underläge på tidnings- Stöd tilldagspres-marknaden. Det är från den utgångspunkten som presstödet byggtsupp sen för att kompensera de tidningar som inte kan hävda sig påmarknaden. Tillherr vill jag säga, med anledning av del principiella resonemang somhan här har fört, alt del är rikligt, att med några ord berördemaktkoncentrationen. Men det han sade var föga förpliktigande och större delenav det resonemang han förde om tryckfrihet utgick ifrån risker med stöd lilllågtäckningstidningar, alltså slöd till lidningar som inle har någondominerande position på marknaden ulan är underordnade högtäckningstidningar.Jag ser här en motsatsställning till vad yttrade i denallmänpolitiska debatten , nämligen följande: "Regeringenskraftlöshet när det gäller att bekämpa privat maktkoncentration är lika storsom dess entusiasm för statliga företag." sadeherr : "Men den här - där finanskometerköper och säljer det andra har byggt upp - tycks statsministern inte ha detminsta emot." Dådel gäller finanskometers härjningar i massmedievärlden tycks ändå herrarAhlmark och inte vara lika karska. 1 proposiiion finnsutmärkta exempel på all finanskometer köpt in vad andra byggt upp. Där är störst. Tillsammans har den avstorstadspressens totala upplaga. Lägg till detta atl inom A-regionerna - ettgeografiskt område som beslår av , , , ochDalarna - ägde familjerna lidningar somtillsammans har av dagspressens sammanlagda upplaga inom området Apropåframgångsrika inköp av vad andra byggt upp är tidningsstaden ellutmärkt exempel. Här kan man se hur tidningsnedläggningar drabbat en fiertidningsortÅr 1940 utkom i åtta fierdagarstidningar, vilka representeradesamtliga partier i utom bonde-förbundet återstod endasl enmorgonlidning och en kvällstidning, som båda redovisar samma politiska linje.Folkpartiets företrädare här i lycks inle vara ett spår oroade införden privala maktkoncentrationen, men så lyser ju också nådens sol överfolkpartiet frän dessa tidningsfurslars hus. HerrWINBERG (m): sade i elt tidigare anförande au man skulle få regler för produktionsbidraget som var automatiskt verkande. Det är, tycker jag, ganska fantastiskt och myckel skickligt gjort att lyckas få sådana regler, som ändå slår så väldigi bra för den egna pressen! Vi har ju lidigare i olika sammanhang diskuieral de här 53 Av presslödelfår de socialdemokratiska tidningarna mest därför alt de är minsi, men vi om vitar en sak som inte ligger särskill långt vid sidan om denna, nämligenpartistödet, får det socialdemokratiska partiet mest av det stödet därför altdet partiet är störst. - Reglerna är således mycket skickligt utformade. Fårjag, , la litet slalislik lill, som bygger på lidningarnasupplagor 1974, och slå ut de här fem årens bidrag på de olika upplagorna. Detvisar sig då att de socialdemokratiska tidningarna har fäll . per 1000 ex. Som nr 2 kommer centertidningarna med . per 1 000 ex. Som nr3 kommer kommunisttidningarna med . per 1 000 ex. Som nr 4 kommer demoderala lidningarna med . per 1 000 ex. och som nr 5 de liberalatidningarna med bara . per 1 000 ex. Då kan man väl ändå, herr talman,möjligen använda uttrycket "till bröders hjälp", när man vet hurproduktionsbidragen, som tog upp i sitt tidigare anförande, komtill . Jag sade uttryckligen atl all maktkoncentration är av ondo och attslora sammanslagningar är lika lilel önskvärda inom massmedier som inom annanföretagsamhet Jag gjorde därvid inget undantag för vare sig ellerGöteborg. i hann inte med att svara på min fråga. Jag vill därförgärna upprepa den: Är det logiskt och rimligt atl på en gång tala förannonsskatt därför att annonser inte är bra och för statsstöd tillannonssamverkan därför att annonser är bra? HerrSVENSSON i (s): På den sista frågan vill jag svara att jag aldrig har talal förannonsskatl därför all annonser inte är bra. Jag har medverkat till attannonsskatten här i fick en utformning som är fördelaktig fördagspressen i förhållande lill annan press. Den inställningen är alltså frånmin sida fulll konsekvent, och jag räknar med all det här förslaget är lill föratl skapa möjligheler för läsarna att få den viktiga informalion som annonsernainnehåller. Även andratidningarnas läsare bör kunna få detta. Sedanvill jag säga till att han här visar hur lilel han lycks haförstått av vad detta stöd ändå syftar till: alt uppehålla konkurrens ochåsiktsdifferens inom pressen. Det stöd för högtäckningstidningar som herrWinberg lycks anse vara idealet för presstödspolitiken är jag motståndarelill,eftersom det innebär atl företagen får skattepengar, .som sedan utdelastill aktieägare. Så vill inle jag utforma en presspolitik, utan stödet bör utgåpå sä sätl att det hamnar hos de behövande tidningarna så att dessa kanfortleva och upprätthålla en levande debatt i det demokratiska samhällel. i säger all han pläderar för annonsskall, meninte därför alt annonser inle skulle vara bra. Då vill jag bara veta: Vilket ärdå skälet? Om det bara är alt man vill dra in skatter till staten brukar juinte socialdemokraterna ha svårt med vare sig fantasi eller uppfinningsförmåga.Måsle man då använda sig av en skatt som drabbar pressen, som skadar detidningar som kan behöva dessa intäkter för atl kompensera del statsstöd somutgår lill lågiäckningstidningarna? Jag lycker att del är en rimlig principatt stödja de tidningar som har svårigheler utan att försvåra för de tidningarsom inte har statligt stöd. HerrWINBERG (m): Jag vill bara till i säga alt jag lycker slalislik som finns och de siffror som jag har nämnt visar att slödet ivarje fall har haft uppgiften att i högre grad stödja socialdemokratiskalidningar än lidningar som har annan politisk färg. HerrSVENSSON i (s): Härtill är det bara att säga atl de socialdemokratiska tidningarnabefinner sig i ett betydligt sämre marknadsläge än de borgeriiga tidningarna.De socialdemokratiska tidningarna har att lita till organisationer och derashjälp. De borgerliga tidningarna är i stort sett privatägda. Överläggningen varhärmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar i och i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegäri volering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 46 mom. 1 a röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar i och imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Nr 106 Mom. Ib Onsdaeenden Utskottets hemställan bifölls, 21april 1976 ----------------- Mom. I c Stöd till dagspres- Propositioner gavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels re- sen servationen nr 3 av , och förklaradesden förra propo- sitionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller konstitutionsulskotlets hemställan i belänkandet nr 46 mom, 1c rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 3 av , Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 297 Nej - 16 Proposilionergavs pä bifall till l:o) utskottels hemställan, 2:o) reservationen nr 4 avherr i samt 3:o) reservationen nr 5 av , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr Wikslröm begärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringeri angåendekonstitutionsutskollets hemställan i betänkandet nr 46 mom, I d antarreservationen nr 4 av i rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit reservaiionen nr 5 av herrBerndlson, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen, Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill alt kammarenbifaller hemställan Nr 106 ibetänkandet nr 46 mom, 1 d röstar ja, Onsdaeen den den det ej vill röstarnej, Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 4 av ----- i , Stöd till dagspres- senVid omröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr 6 avherr i m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 46 mom, 1e röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 6 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till 1:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 8 avherr m, fl, sami 3:o) reservationen nr 7 av i m, fl,, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr begärde volering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återslä-ende proposiiionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i begärivolering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: