prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall till reservaiionen 8 samt i övrigt lill ulskoiieishemställan. HerrWERNER i (m) kort genmäle: säger all folkpartiei och moderala samlingspartietenvetet har hållit fast vid att de tidningar som utges på annal språk änsvenska skall ha slöd via det allmänna presslödel. Del är riktigt. Menså säger han all della skulle skapa en monopolsiluation för de här lidningarna,och det vill vi undvika, eftersom det inle ligger i linje med presstödetssyfte. Nåväl,men vad sker då med den andra modellen, där vi ändå anslår 1 milj. kr. för allstödja de här lidningarna? Blir inle också del i så fall en monopolsiluation,när invandrarverket får så avsevärt större möjligheter atl ge dessa lidningarstöd? Jag tror inte all man bör laborera det minsta med de här delmarknaderna,ulan man skall följa presslödsbeslämmelserna. Vadgäller de generella bidragen, som vi förordar, är vi medvelna om all ävenseleklivi stöd behövs men menar all de generella slödformerna nu kommil helt i skymundan. Detfinns ingen risk för atl åstadkommer ett centraliserat samhälle,, men om vi inte inriktar oss mera på generella åtgärdervad gäller lidningsslödet så kommer allt fier lidningar all slussas in i dengrupp som behöver slöd. eller senare får vi ocksä på den vägen generellaslödålgärder. Vadsedan gäller iryckfrihelsfrägorna ber jag att få hänvisa lill del an- 30 förande som kommer . () kortgenmäle: Jag delar uppfattning, att är på väg åträll håll! Delvar två frågor som tog upp i någol slags polemik mot mig. Denförsta frågan gällde stödet till resp. diskrimineringen av veckotidningar. Minuppfattning är atl de veckotidningar som bl. a. cenlern ger ul väl behöver sittslöd. Del jag vänder mig mol är att veckotidningar med annan karakiär drabbasav en diskriminerande handling. Vad är det .som säger att en sådan tidning somVeckojournalen som väl får sägas vara lika politisk lill siu innehåll -kvalitativt barden väl i varje fall samma nivå som många av cenierns tidningar- skall drabbas av en ensidigt diskriminerande behandling? Del är alliså påden punklen jag lycker att skevheten ligger. Jag har självfallet ingentingemot atl politiska veckotidningar av typen eller Gävle-Dalabygden får stöd - det tror jag är moliveraloch bra - men del är fel all andra veckolidningar belastas med allsköns pålagor. Denandra frågan gällde vårt krav på en tryckfrihetsrättslig granskning. Det ärriktigt som säger att det inte finns någon fullt genomfördsådan granskning, och det är jusl detta vi vill ha. Vi anser alltså att det ärsärskilt motiverat av det förhållandet att volymen på det statliga presstödetnu har nått en sådan dimension att man tangerar den gräns där del kan fåiryckfrihetsrättsliga konsekvenser. Jag lycker del borde vara läll all nåenighei i kammaren om atl en sådan granskning skulle (a ske. Sedan får man sevad den leder till. () kortgenmäle: Till herrWerner i först! Detråder ju enighei om all lidningar på annal språk än svenska bör ha presslöd,men sedan är frågan vilkel säll som är bäst Detär väl obestridligt atl om bidraget ges via det allmänna presslödel, föreliggerrisken för monopolsituationer på de delmarknader som de olika språkgruppernautgör. Den risken föreligger inte vid nuvarande slöd via invandrarverkel ochskall inle föreligga i del syslem som utskottet har skisserat. Sedanär jag tacksam för att i vill vara decenlralist Jag hoppas pådet för framtiden. Annars kan jag stå lill tjänst med en katalog över moderatacenlraliseringsframdrivande ståndpunkter. Jag är nalurliglvis myckel angelägen om alt folkpartiei ärpå väg äi rätt håll. Närdet gäller veckotidningarna har jag reagerat mol den felakliga jämförelsenmellan siora kolorerade veckolidningar och politiska endagsiidningar - de ärinle släkt med varandra. Sedan kan man diskutera olika veckotidningarssituation och del är jag beredd alt göra. Tryckfrihetenskall vi kanske diskuiera . Det är volymen, säger , som görproblemet Men del är ju fortfarande så alt vi har ökat volymen för att hindraen pågående koncentrationsprocess. Nr 106 i (m) kort genmäle: Onsdaeenden " talman! säger all det allmänna presstödet inlebe- 21 aoril 1976 fordrarnågon monopolsiiuaiion, men monopolsituation är ju en fråga om --------------- pengar.Fär en lidning pengar så att den kan konkurrera bättre än andra Stöd till dagspres- har denen situation som skiljer sig från övriga tidningars. Det är inte en sen strid om ord, det är en fråga om pengar. HerrWIKSTRÖM (fp) kort genmäle: Det har, , enligl min mening alllid varil angeläget meden iryckfrihelsrällslig granskning av del slalliga pressiödets utformning, mendet blir dubbelt angeläget när volymen har växt till den grad som den gjort.Självfallet är avsikten med presstödet atl slödja lågiäckningstidningarna, menproblemet är ju alt när volymen blir myckel stor kan högtäckningslidningarna fåså stora svårigheter atl de skadas. Det är den aspekten som man i entryckfrihetsrätlslig granskning särskilt behöver belysa. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle: Till i : Monopol är en fråga om pengar, säger herrWerner. Javisst, del är del. Då gäller det atl se till atl pengarna blirfördelade sä att monopol icke uppstår. Det är den risken vi vill undvika, gör inie . Tillherr Wikslröm: Det är oerhört angeläget atl bevaka tryckfriheten. Jag lyckerall del vore skrämmande om vi här i hade beviljat etlpresstöd som skulle strida mol våra grundlagar. Del kan jag inte länka mig allvi gjort eller gör. Detta att vi har fört en presspolitik måste innebära atl viär övertygade om att vi inte är i konfiikt med grundlagen. Annars vore detskrämmande. HerrJONSSON i (fp): Lål mig först säga all jag är glad över den enighei som vi i utskottethar kunnat uppnå när det gäller de mindre rikstidningarna medfädagarsuigivning, dvs. de med en upplaga pä 5 000 lill 10 000 exemplar. De fårnu förhöjl produklionsstöd och därmed en väl motiverad förstärkning. Det är bl.a. lidningen Arbelaren som detla slöd kommer lill godo, och vi har frånfolkpartiels sida all det varit rikligt all åsiadkomma en förbäliringför denna och andra motsvarande tidningar. Folkpartietsprincipiella syn på presslödsfrägorna har lidigare redovisats av därför skall jag uppehålla mig vid den del av utskollets behandling somgäller lidningar ulgivna på annal språk än svenska, dvs. Vårlinje har varil all den nu gällande diskrimineringen av invandrar tidningar måsle upphöra. Vi har sagl all de lidningar som i övrigt uppfyller förutsättningarna för presstöd skall få del oavsett på vilket språk som tid ningarna skrivs. Dessulom har vi föreslagit en förslärkning av det stöd 32 som ulgår lill tidskrifter som ges ul av olikainvandrargrupper och som inte uppfyllerförutsättningarna för presstöd. Vår linje är rak och enkel. Uppläggningen ärrättvis och ligger helt i linje med i andra sammanhang beslutaderiktlinjer för invandrar- och minoritetspolitik. Det är därför som vi varje årenergiskt har kämpat för att diskrimineringen av invandrartidningar skallupphöra. Mensocialdemokraternas motstånd i denna fråga har varit hårt och segt, och genomall slutit upp på regeringens sida har det inte varit möjligl attnå majoritet här i kammaren för ett positivt beslut när det gällerinvandrarpressen. Detta kan synas som en dyster beskrivning, men det här hör ju ändåhistorien till. var det etl nytt , det var ett nytl år och det varvalår. Invandrarna skulle få rösträtt i våra primär- och landstingskommunalaval. Man talade väl om våra invandrade minoritetsgrupper, och jag måste bekännaatt jag själv hade en förhoppning om att denna fråga skulle kunna lösaspositivt. Ävenom propositionen 131 framhärdade i sin negativa hållning gentemot invandrarnastidningar, så hade det väckts en rad motioner till förmän för attinvandrargruppernas egna tidningar skulle få möjlighet atl överieva. Invandrarverkelskrev till utskottet och sade alt enligl verkets uppfattning borde de tidningarsom fyller kraven för allmänt svenskt presstöd få det. Och de tidningar somskulle kunna komma i fråga var Eesti Päevaleht, Ruolsin och . Bl.a. påpekade invandrarverket enhälliga beslut när det gällerriktlinjerna för invandrar- och minoritetspolitik, och man sade att det angivnajämlikhetsmålet bör innebära att ingen tidning undanlas frän presstöd endast pägrund av atl den publiceras på annal språk. Man hänvisade till all del iriktlinjerna uppställda valfrihetsmålet innebär att medlemmar av språkligaminoriteter skulle kunna välja i vilken grad de vill uppnå en svensk kulturellidentitet och i vilken grad de vill behålla och utveckla den ursprungligaidentiteten. Verket påminde ocksä om vad svenska lidningar har betytt förutvandrade svenskar och svenskälllingar när det gällt att behålla kontaktengenom generationer med sitt gamla hemland. Invandrarverketpläderade alltså för den modell som under många är kämpat för ochsom vi även talar för. Men det intressanta här var att man för förstagängen fick politisk enighet kring en sådan uppfattning. Från alla partier,representerade inom invandrarverkel, sade man alltså ja till atl geinvandrartidningarna rättvisa. övertygande argumentering omatt del borde råda jämlikhet mellan alla som bor i och all del är glestmed prenumeranter pä invandrartidningar gjorde siarkt intryck på såvälsocialdemokrater som centerpartister. blevkonstilulionsulskottet ense om atl också sädana här tidningar skall inrymmas idet allmänna presstödet - i princip. Men sedan var det slut på enigheten. Läserman på s. 17 i ulskoitsbelänkandet, så hittar man alla invändningar som kananföras mot presstöd i allmänhet, och används som argument för alt inie geinvandrartidningarna denna rättvisa. Tänk om socialdemokraterna hade varit såförsiktiga när vi införde det allmänna press- 3 protokoll 1975/76:106-107 Nr 106 stödet! Ja, dä hade fler av de språkrör vi har för länge sedan varit 21 aoril 1976 "" uiskottsmajoritelen försöker skjulaupp lösningen av den här rätt- visefrågan genom ytteriigare utredning, menar jag alt det bara är etl nytt Stöd till dagspres- försök alt i det längsta upprätthälla en snål särbehandling av dessa lidningar. sen är förvånad över att folkpartiethäller fast vid sin linje. Han borde ha tillagt atthan också var förvånad över invandrarverkets uppfattning. Partikamrater lillherr Jonnergård har ju där pläderat för den uppfattning som längehar stått för. Mera förvånande är att har sprungit ifrån en heldel uppfattningar. Eftersom förde frågan på tal, tycker jagall vi kan rikia kammarens uppmärksamhet på alt har genomgått enomvändelse i denna fråga, även om den kom mycket senl. För ire veckor sedan,, var cenlerpartiet med om att rösta ned ett folkpartiförslag omhöjt anslag till invandrarverket för stöd till invandrartidningar. Cenlern harsedan den 1 april blivit övertygad om att man ändå måste vara med ochanslå medel till invandrartidningarna, och detta hälsas med slorlillfredssiällelse. Det är ändå atl beklaga alt inte drarkonsekvenserna av sitt principiella siåndpunkislagande och vill ge dessa medelöver det organ där de hör hemma, nämligen över presstödsnämnden. All nubildligt lalat kasta jästen efter brödet in i ugnen kan knappast varavälbetänkt, särskilt som invandrarverket självt har förordat den modell somfolkpartiet och här yrkar på. Det måste vara principiellt felaktigtatl belasta invandrarverket med invecklade pressekonomiska frågor, när de medfördel kan skötas av den reguljära och också mycket penningslarkapressiödsnämnden. Motdenna bakgrund vill jag, herr talman, yrka bifall till reservationen 7. Jagtycker det är någol av en ödets ironi atl det år vi ger invandrarna rösträttoch i andra sammanhang satsar stora pengar pä atl de skall få delta isamhällsdebatt och få del av valinformation, då säger utskotlsmajoriteten nejtill invandrarnas möjlighet att fä stöd lill sina tidningar. Det är, då vi ihögstämda ordalag talar om valfrihel och invandrarnas rätt atl välja i vilkengrad de önskar uppnå svensk kulturell identitet eller utveckla den ursprungligaidentiteten, så är konstitutionsulskotlets majoritet beredd alt säga nej sådan rätt Socialdemokraternasnonchalans mot invandrarnas tidningar är oroande. Flera av dessa tidningarbefinner sig i ekonomisk kris och kan komma att läggas ned, om de inle fårvälbehövlig hjälp. Riksdagenhar anledning att gå från bekännelse lill handling. Vi skall stödja och intestjälpa de språkliga minoritetsgrupper vi har i vårt land. Och min uppfattningär, alt om man diskriminerar invandrarnas lidningar, sä är del i sinföriängning också en diskriminering av invandrarna. Jag ber att fa yrka bifall till de reservationer som från folkpartietshäll har-anmälts i ulskottet () kortgenmäle: Det gälldealltså invandrartidningarna. i lycker alt jag skall vara förvånad över vad invandrarverkethar sagl. Jag vet inte om jag är vare sig förvånad eller inle förvånad. Detväsentliga för mig är att finna den bästa formen för ett slöd till invandrartidningarna,och den fär vi inte om slödel skall utgå enligt de allmänna presstödsvillkoren.Det leder, såsom utskottet har sagt, till risker för en monopolsituation på desmå delmarknaderna. Jaghävdar alltså fortfarande att det är egendomligt att t. ex. envetethåller fast vid ett syslem som inte är bra för invandrartidningarna.' Vidaresäger alt har sprungit ifrån olika uppfattningar.Om vi ser att en tidigare uppfaltning var felaktig är det naturiigt att vi ändraross till en riktigare. Del är vad som har skett här, och jag hoppas att ocksåfolkpartiet skall kunna göra pä det sältel. HerrJONSSON i (fp) korl genmäle: säger atl det gäller att finna den bästa formen ochmenar att den av honom förordade modellen skulle vara den bästa. Mot det harjag redan invänt, och jag har inle någonting att lillägga utöver vad jaganförde i milt första inlägg. HerrJonnergård säger också att det är väsentligt atl man nu ger medel här, och hanradar upp de invändningar när det gäller formen som finns på s. 17 ikonstitutionsutskottets belänkande. Jag har inte heller där någonling mer attsäga utöver argumenteringen i mitt tidigare inlägg. Sedankommer ändå med bekännelsen atl om man tidigare gjort enmissbedömning är det väl O.K. atl man ändrar sig. Ja, jag försökte i miltinlägg också komplimentera och för att dennaomvändelse nu har skett, även om den skedde senl och inte är mer än knappt treveckor gammal. Det är naturiigtvis bra all man gjort en omsvängning, men jagtror att man skulle kunna förena vilja all ändå i dessa ytterstadagar vara med och ge pengar till invandrartidningarna med den betydligtbälire form för stödet som invandrarverkel har förordat och som centerpartietdär har ställt sig bakom. Jag vill alltså hävda atl folkpartimodellen här är klart bättre. Denger samma belopp-ja, kanske mer pengar - och är pä sikl elt rättvisare ochriktigare system för presstöd. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle: i kan ju ändå inte bestrida att den metod somfolkpartiet förordar här riskerar att leda till en monopolsituation. Sedan kan jag liksom i Alingsåshänvisa till vad jag lidigare har sagt. Min avsikt är att i detta inlägg.endast beröra reservationen 11,avgiven av två moderater och en folkpartiledamot. hemställs att riksdagenhos regeringen begär att en särskild granskning av presstödet urtryckfrihetssynpunkt genomförs av tryckfrihetsrätlslig expertis. Vadsvarar dä utskottet på detta yrkande? Jo, utskottet säger atl harbehandlat frågan utföriigt och uttalat - jag läser då från s. 20 iutskottsbetänkandet - alt "några befogade invändningar utifrån dennaståndpunkt inte kunde resas mot de föreslagna stödåtgärderna". Det gälleralltså iryckfrihetssynpunklerna. Vidare säger utskottet all en ny utredningkommer atl tillkallas efier massmedieutredningen och all den "skall sysslamed yttrandefriheten i bl. a. tryckt skrift, och då bör frågan om presstödetsförfattningstekniska reglering komma att uppmärksammas i denna utredning. Detdär låter ju ganska övertygande. Och när man läser utskottets betänkande kanskeman rent av kan få intrycket att de molionsyrkanden som ligger till grund förreservationen på sätt och vis har tillslyrkls av utskoilel och attreservaiionen därför skulle vara onödig. Så är emellerlid inte förhållandet.Del citat som utskottet gjort av yttrande står pä gränsen tillobehaglighet eftersom hovräll - vid elt närmare studium av handlingen -visar sig ha sagl något annat och vida mer. 1 propositionen är hovrättensståndpunkt utförligt refererad; jag kan därför hänvisa lill det referatet. Vadär det då hovrätten säger? Jo, hovrätten skriver - och på den punkten harutskottet citerat räll - alt det nu förekommande presslödel eller detreformerade stöd som föreslås av pressutredning inte kan ge upphovtill några befogade invändningar från tryckfrihetssynpunkt. Men hovrätten gårvidare, och det säger utskottet ingenting om, och skriver följande: "Detsagda innebär emellerlid inle alt en vidare principdiskussion frånIryckfrihelsrällslig ulgångspunkl är obehövlig. Tvärtom är en sådan diskussionenligl hovrällens mening i hög grad angelägen." Del är sålunda det raktmotsatta, nämligen ett instämmande i vad som sägs i reservationen. HerrWikström var tidigare inne på den tanken. Sedanutvecklar hovrätten närmare varför den finner en vidare principdiskussionangelägen. Hovrätten skriver: "Vad som förekommil är korl uttryckt atl denideologi, pä vilken vår pressrätt av gammalt har byggt, ändrats igrunden." Den gamla synen - säger hovräiien, och citerar jag lilelfrill - våren frihetlig pressideologi, och den har ändrals och ersalls meden presspolilik som beskrivs som en pä frihellig grund baserad ansvarsideologi.Del lycker hovräiien är riktigt och ulredningen säger all det är sä. Hovrättentillägger all del nya synsällel också bör accepteras. Men fråga uppstår dåvilka konsekvenser lagstiftaren bör dra av della förhållande. Hovräiienfunderar sedan vidare och säger all "en betydande svårighet vid eneventuell grundlagsreglering är all presslödel i väsenllig mån måste varaselektivt", vilket hovrätten i och för sig inle har något emol. Enliglhovrätten är det emellerlid föga lilllalande med en ordning enligl vilken stödåtgärder ochomläggningar av principerna för dessa anses godtagbara, om de bara kan bedömasi slort verka i "yttrandefrihetens intresse". Eftersom statligtpresstöd nu förekommit åtskilliga år anser hovrätten all det borde vara möjligtatt konstruera vissa spärregler av grundlagskaraktär. Hovrätten anför vidare: "Eltannal viktigt syfte med en grundlagsreglering skulle vara att ge ökad stadga åtsystemet att förankra den av pressulredningen omfattade principen, attutrymmet för godtycke måsle reduceras till ett minimum. Vi har, som hovrättenredan framhållit, ännu inte nått ett system som fyller rimliga krav från dessasynpunkter. Det finns rent av fog för att anse det föreliggande förslagetinnebära en försämring härvidlag." Jagskall inle citera mer ur hovrättens remissvar. Så myckel framgår av vad jag nuhar läst upp att hovrätten inle avböjer diskussionen om dentryckfrihelsrältsliga sidan av presstödet. Tvärtom finner den en sådandiskussion angelägen. Tydligen hade även råkat ut för enmissuppfattning härvidlag atl döma av hans inlägg i kammaren . Delvar ett av de skäl som anförts för 'dU man inte skulle göra en granskning urtryckfrihetsrätlslig synpunki. Det argumentet är det alltså inle myckel med närman går till källan. Delandra argumentet var att en ny uiredning om massmediafrågor förmodligen kommeratl ta upp den författningstekniska regleringen. Del är väsentligt vilkenförfattningsleknisk reglering vi har - om presstödet skall inskrivas i grundlageller i vanlig lag eller både-och. Den frågan las upp i reservationen 18 ochkommer att belysas i etl annat inlägg här. Men reservanterna i reservaiionen 11menar inte att man nödvändigtvis skall sikta på den förfatlningstekniskaregleringen; de vill över huvud laget ha en tryckfrihetsrätlslig analys avutvecklingen mot den bakgrund som vi alla känner till, alt de selektivastödåtgärderna växer i omfång och därmed ställer lagstiftarna inför problem. Vimåste ha klart för oss att om två tidningar utkommer pä en och samma ort ochden ena av dessa tidningar har något större hushållstäckning - kanske någrahundra exemplar - men den kollega som ligger under som kompensation för dessaexemplar fär kanske miljonbelopp, är det en snedvridning av siluationen. I denmån anslagen ökar måste den få betydelse när det gäller all bedöma deliryckfrihelsmässiga resultatet av sådana stödformer. Detär f. ö. inle bara som har yrkat på en undersökning och en analysoch diskussion av de pressrättsliga aspekterna från iryck-frihetssynpunkt , som innefattar tidningar av skilda slag, olikaorgan med olika partifärg, har gjort del. På sätt och vis har ocksåmassmediekoncenirationsutredningen, som också innefattar representanter förolika partier, varit inne på det Moldenna bakgrund finner jag utskottets avstyrkande av motionsförslagen inlesärskilt väl underbyggt, och jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillreservalionerna II och 18. () kortgenmäle: Naturligtvis skall det vara en principdiskussion om tryckfriheten ochpresstödet En sådan har vi ju, och i det avseendet kanske ändå moderatmolionenhar en positiv belydelse eftersom den ger en plattform för den diskussionen.Men presspolitiken har prövats från iryckfrihelssynpunkl vid olika tillfällen- del skedde t. ex. ingående vid riksdagsbehandlingen . Frågan har prövatsi . senast har massmedieutredningen prövatden, och en ny massmedieutredning kommer alt ställas inför problemen igen. Deniryckfrihetsrättsliga sakkunskapen är ense om att presstödet, såsom det ärutformat, inte kan möta några invändningar ur iryckfrihelssynpunkl. För att enåtgärd skall göra del anser man att den skall utgöra ett verkligt hinder förfortsatt utgivning av en tidning. Dessutom krävs att detta hinder skall hauppkommit pä grund av lidningens poliliska innehåll. Ingen kan göra gällandeatt den siluationen har inträffat. Jagkan inte förstå att den som befarar all vi genom vår presspolilik skulle kommai konfiikt med grundlagen kan rösta för ett presstöd. Men jagbefarar alltså inle det. HerrHERNELIUS (m) kort genmäle: Sakkunskapen är ingalunda enig om att det nuvarande presstödet ärförenligt med iryckfrihelsförordningens anda och mening. Det har även funnitsandra röster i debatten - det är väl känt. Däremoi har alldelesräll i all konstilutionsulskoltets majoritet har avvisat varje diskussionhärom. har ocksä rätt i att anser att detnuvarande presstödet är förenligt med grundlagen. Men vad vi yrkar på ireservationen är att vi skall få en expertutredning om detta i samband med denallt större tyngd på den tryckfrihetsrättsliga sidan som det ökade antaletstödformerna och beloppens storlek medför. Del är en sådan utredning vi villha här, och att en sådan behövs häller med oss om. avstyrkeralltså inte, såsom gjorde gällande, en sådan utredning. Sveahovrätt vill att diskussionen skall gå vidare och vill att presstödet skallregleras i lag. Det är något annat än vad sade i sitt inlägg. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle: Jag vill också atl diskussionen skall gä vidare, fast kanske inte justnu. Det behöver emellertid inte ske i en utredning. Jag har inle sagt att sakkunskapen är hundraprocentigtenig, men jag har hos sakkunskapen inte funnit något uttryck för uppfattningenatt del skulle föreligga risk för att presstödet står i konflikt medgrundlagen. () kortgenmäle: Jag har svårt all inse varför inle vill attdiskussionen skall gä vidare just . Den diskussion vi efterlyser är emellertid en utredningav expertis, och den kan inte föras här i kam- Nr 106 marenmellan och mig. Del är inie nödvändigl alt ha Onsdagenden en tung pariamentariskuiredning. Det skulle lika gärna kunna vara en uiredning av den engelskamodellen, där man låler några få personer-------- . samlas kring ettspeciellt ämne och diskuiera igenom del för all därefter Stöd till dagspres- lägga fram sinasynpunkler på frågan. HerrSVENSSON i (s): Det har varit en relativt stillsam debatt den här gången. Jag skulleändå inledningsvis vilja framföra den synpunkten alt det är en principielltmycket viktig proposiiion som vi behandlar .