prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill först understrykaall del intensiva arbetet i utskottet visar atl det brister pådel området. När pekar på alt en lång rad turer finns redovisadei proposilionen, så kan jag väl hålla med om det. Regeringen har inle lillfullo följt upp de riksdagsbeslut som fattades 1973 och 1975. I själva verkelär ju den skrivning som finns i årets budgetproposition en polemik mot detriksdagsbeslut vi i all enighet kom fram lill 1975. Del är inle i enlighet medriksdagens beslul all man bedriver ett översynsarbete som inomutbildningsdepartementet. Sedanvill jag peka pä atl den beskrivning som man här försöker ge av en omfattandekoniakl med organisaiioner. med Kommunförbundel och med ,inte ses som en räiivisande beskrivning av de parter som här är berörda. Jaghar lagit kontakt med organisaiioner och myndigheter och fltt klart för mig atl man finner propositionensbeskrivning Nr 123 ganska missvisande. Det är alltså angeläget all än en gånguttalar Onsdaeen den atl här bör det ske en översyn pä det sätt som har begärt. i (s) kort genmäle: Man smiter inte ifrån ansvaret. Anslaget är höjl i är, och det äraviserat en höjning till nästkommande år. Man tar alllså ansvaret för de pengarsom man har utlovat. Och är det inle heller spikat lill . nästa är, kommer atl bli minsl det beloppet. Centernhar föreslagil en halv miljon, men i realiteten skulle det krävas en och enhalv miljon enligt de uppgifter jag har från departementet, och vi kan välräkna med atl del är akluella siffror. Det måste alltså ha varit en felräkningfrån börian. Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. FrökenELIASSON (c) kort genmäle; Som kommentar lill den sisla frågan vill jag bara säga att när videbatterade den i utskottet framfördes del inga invändningar frän vare sig fruJohansson i eller någon annan i utskottet. sade fm att man smiter inte ifrån sittansvar om man ökar på anslaget till det lokala aktivitelsstödet. Jo, del görman, fm , beslöt 1971 alt införa ett lokall aktivitelsstöd,där bidraget skulle utgå med . Det skulle alltså varaaktivitetsstimulerande. Och det är väl klart atl om aktiviteterna ökar, säintensifieras också ungdomsarbetet ute i kommunerna, och då ankommer det påriksdag och regering, som har fastlagt riktlinjerna för detta slöd, atl ta sindel av ansvaret, inte lasta över det pä organisationer och kommuner. Det är delvi vill understryka. Vi finner det väsentligl alt vi åtminstone uppfyller denbidragsnivä som vi i full enighet slog fasl 1971. i Ulfsbyn(c): Dagens tekniskt utvecklade och framför alll föränderiiga samhälleställer allt större krav på människorna. Inte minsl ställs krav på enskildaindividers anpassning till varandra och till de snabba förändringarna i socialoch fysisk miljö. Alla dessa tekniska resurser som skapats måsle anpassas tillmänniskorna, så att de på bästa sätt påverkar levnadsmiljöerna. Här måste detständigt ställas krav på samarbete mellan forskare, tekniker, sociologer,samhällsplanerare och samhällets beslutsfattare på olika nivåer. Ungdomenär en grupp som är alldeles särskilt utsatt för del föränderiiga samhället ochde missgrepp i planeringen som skett och sker. De unga saknar föräldragenerationenserfarenheter. De hamnar i en miljö som är planerad av andra människor medkanske hell annoriunda och ibland motstridiga värderingar. Så uppstår detkonfliktsituationer mellan de unga å ena sidan och samhällel ochföräldragenerationen ä den andra, och så flr vi vad vi kallar ungdomsproblem. Ivärt land satsas del kanske mer på ungdomen än i något annat land. Mängaområden kunde här nämnas, där samhället gör stora insalser och Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. där vi är ett föredöme förmånga andra länder. Men ett område som har halkat efter även vid vissinternationell jämförelse är arbetet med ungdomsforskningen. Frän riksdagenstalarstol har del också sagts alltför lilel i ungdomsforskningsfrågor. Därförvill jag i några minuter kort beröra dessa och bl. a. lalapjn del arbele somstatens ungdomsråd utfört på delta viktiga område. i och motionerade 1971 om åtgärder för en samordning avforskningen om ungdomens situation i samhället. Kul-luruiskottel framhöll då isitt betänkande nr 29 att en kartläggning av den akluella forskningen påungdomsomrädel var angelägen. Kartläggningen borde enligt utskottet syfta tillatl ge en överblick över de forsknings- och undersökningsresultat som uppnåttsoch därigenom ge etl bättre underiag för bedömning av olika ifrågasattaåtgärder som kan beröra ungdomens situation i samhället. Ulskoltet nämnde statensungdomsråd som lämplig instans alt utföra undersökningen, och anslötsig till utskottets hemställan. Statensungdomsråd föreslog i ett yttrande 1974 över riksdagsskrivelsen 1971:285 allrådet skulle fl regeringens uppdrag att företa den begärda kartläggningen. Förall då fl kompletterande synpunkier på kartläggningens utformning ochorganisation samt ungdomsrådets förslag begärde inyttranden från bl. a. , statskontoret, ochuniversiletskanslersämbetet, och dessa tillstyrkte också ungdomsrådelsförslag. Iproposilionen 1975 log regeringen upp motionärernas och ungdomsrådetsaktualiserade krav. Föredragande statsråd anförde alt del borde tillhöraungdomsrådets allmänna uppgifter all dokumentera forskning på ungdomsområdetsom underlag för informalion lill bl. a. ungdomsorganisationer och kommuner.Vidare anfördes atl arbetet borde bedrivas i nära konlakl med andra myndigheteroch organ där liknande dokumentation förekommer. Vad gällde en vidareulvecklingav rådets verksamhet på della område ansåg föredragande statsråd allerfarenhelerna av dokumentationsarbetet och informationsverksamheten skulleavvaktas innan några närmare preciseringar skulle göras. Statensungdomsråd böriade efter riksdagsbeslutet att företa vissa undersökningarför atl få en uppfattning om kartläggningsarbdels omfattning och konsekvenser.Genom överiäggningar med represenlanler från ungdomsorganisationer ochmyndigheter kunde preliminära riktlinjer dras upp för ett dyliktkartläggningsarbele. Genom framställda diskussionsunderiag och promemoriorredovisades olika synpunkier pä kartläggningens utformning, inriktning ochplanering. Genom kontakter med bl. a. i ,bibliografiska. institutet och Kungl. kunde inledande diskussionerföras med särskild sakkunskap på området. För all sammanfatta, utveckla ochkonkretisera sina erfarenheter i ell förslag uppdrog ät enreferensgrupp under ledning av docent all under första halvåret1974 arbeta fram en modell och en plan för kartläggningen. I beiänkandeiKarlläggning över svenska ungdomsun- dersökningar framladereferensgruppen sina förslag efter endast ell halvt års arbete. Referensgmppenpresenterade också en plan för kartläggnings-arbetets bedrivande. Den planeninnebar all man var inriktad på atl kunna presentera en första edition avkartläggningen . Statensungdomsråd beslöt samma sommar, 1974, alt vänta med sill slulligaställningstagande angående karlläggningsarbelel dels till dess frågan omfinansieringen var löst, dels i avvaktan pä den aviserade propositionen nr 14år 1975. Detlafick lill följd att den av referensgruppen föreslagna lidsplanen avseendekariläggningsarbelets genomförande inle kunde hållas. Arbetet fortskred dock ibegränsad omfattning . a. gjordes fortsattamaterialinsamlingar och bearbetningar. Rådet har härigenom insamlat materialomfattande ca 1 000 titlar på böcker, utredningar, rapporter och tidningsartiklar,omspännande , Materialet belyser på olika säll ungdomenssituation i samhället med speciell tonvikt lagd på upplevelser avfritidsmiljön. Tack vare omdisponering av resurser har rådet dels kunnatfortsätta insamlingen av material framför alll från universitet och högskolor,dels färdigställt en första version av kartläggningen. Denna publikation kom ibörjan av maj . Den heter Forskning i ungdomsfrågor och har fltt ett myckelpositivt mottagande ute på fältet. Beställningar har strömmat in, så att förstaupplagan om 1 500 exemplar efter mindre än tvä veckor är i det närmastefulltecknad. Detla säger också något om hur stort behovet är på detla område. En angelägen fråga just nuär hur del genomförda kartläggningsarbetet skall marknadsföras och vilkaanvändningsområden som dokumentationen kan lillgodose. har för sindel redovisat detta uiifrån kartläggningens olika primära målgrupper såsomungdomsorganisationer, idrottsrörelsens ungdomsverksamhet, kommunalaförvaltningar, myndigheter och verk medanknylning lill fritids- och ungdomspolitiken, velenskapliga institutioner,främst de som arbelar inom de samhällsvetenskapliga områdena, folkhögskolor,ungdomsledarinstitul, massmedia och bibliotek. Kartläggningenbör kunna användas i organisationernas metodutvecklingsarbete, för den internaledarutbildningen och för den egna utredningsverksamheten. Genom all pä dellasäll samla andras uppfattning och erfarenheter av ungdomens situation isamhällel har man fåll ell brell material för utbildnings- ochkonferensverksamhet samt eventuellt förslag pä arbetsmetoder ochtillvägagångssätt för atl lösa problem och bedriva verksamhet pä central,regional och lokal nivå. Kartläggningen bör också komma lill slor användning iden primärkommunala verksamheten, då prakliskl laget alla delar av kommunernasverksamhet berör ungdomen och dess uppväxtvillkor. Komrnunerna framställer egnautredningar, som påfallande ofta belyser allmänna problem och behov hosungdomen, bl. a. beträffande frilidsulnyltjande. En kunskap om andralandstings- och primärkommuners försök, utredningar och resultat lordesannolikt innebära alt den egna ut- Anslagtill iing-domsorganlsatio-nerna, m. m. Anslag till ungdomsorganisalionerna, m. m. redande verksamheienskulle kunna förbättras som direkta dubbelarbeten kan undvikas. Avsiklenmed molion 1971 varatl ungdomsrådels nu påbörjande insalser inomungdomsförskningssekiorn skulle syfta lill atl ge bätlre underiag för beslulsom rör ungdomens allmänna uppväxt- och frilidssilualion. Karlläggningen kommerdärför också alt tillgodose de särskilda behov av informalion som de centralapoliliskl beslutande och förvaltande myndigheterna har. Inomuniversitet, högskolor och andra forskningsinstitutioner pågår ett ständigtforskningsarbete rörande ungdomens situation i samhället. För dessa kankartläggningen fungera som en värdefull referensförteckning över ell omfattandesludieområde. Enviktig målgrupp för kartläggningen är massmedia. Massmedias roll somåsiklsförmedlare och altilydbildare till och om ungdomen är allmänt känd. Denbild av ungdomens situation i samhällel som ges av det genom kartläggningeninsamlade materialet bör ha ett självklart intresse för människor som i olikamedia behandlar ungdomsgrupperna. Slutligenkommer biblioteken alt fl slor nytta av den sammanslällning som ungdomsrådetutarbetat. Särskilt värdefull lorde systematiseringen av den lidigare"dolda" informationen vara för biblioteken som därmed flr ökademöjligheter alt erbjuda allmänheten service. Kartläggningen utgör etl viktigtkomplement till de övriga bibliografiska översikter som finns i etl bibliotek. Enminst lika angelägen fråga som all marknadsföra den nu aktuella dokumentationenär all diskutera hur man skall åstadkomma uppföljning och kontinuitet iarbelel. Det arbete ungdomsrådet bedrivit har skett med myckelbegränsade medel och har på intel säll kunnat prioriteras genlemol andrauppgifter rädd har. För att kartläggningen skall bli meningsfull måste medandra ord en uppföljning ske. En resursförstärkning är härigenom ofrånkomlig,och del lämpliga vore all rådet fick speciella resurser för alt fortsätta detlaarbete. Ianslutning till det sistnämnda vill jag avslutningsvis rikta en vädjan lillstatsrådet att inle glömma bort ungdomsforskningsfrä-gorna. Jagvet alt del är många vikliga frågor som skall ha lid, intresse, personella ochekonomiska resurser m. m. När i sitt viktiga arbele äskarmedel för ungdomsforskningsfrågorna så vädjar jag om förslåelse och generösbehandling av denna begäran. Jagvill yrka bifall till reservalionerna 1, 2 och 5 och i övrigt lillkul-turulskollets hemställan i belänkandet nr 37, 1 della anförandeinstämde (). i (s): Jag är glad över atl kan ena sig om en syn päungdomsorganisalionerna som i långa stycken ulgår från deras egen värid ochbdraklar deras arbele som en viktig komponent i ett demokratiskt Jag ärnaturiiglvis också lacksam för de vackra ord som har sagts om statensungdomsråds verksamhet. Jagvill lill i Ulfsbyn belräffande karlläggningsarbelel bara sägaatt man inom ungdomsrådet har ambitionen att fortsätta och fullfölja det arbetesom pågår. Det kommer också lill uttryck i ulskotlels skrivning, där det heteratl utskottet "ulgår frän alt ungdomsrådet tar erforderiiga initiativ föratl fl klariagt hur delta fullföljande lämpligast skall ske och anser detdärför inte erforderiigt atl hos regeringen hemställer om riktlinjerför det fortsatta arbelel med ungdomsforskningen". Mendet är ett av de tidigare anförandena som har gjort mig litet grand förvånadoch kanske också en smula besviken, nämligen inledningen av iAgnas anförande. Han uttryckte där såvitt jag förstår för del första allmäntbetänkligheter mot att man ger slöd till organisalionerna. Han sade all ordel"slöd" används i alllför slor ulsiräckning. Han sade för del andraatl del var mer fart på idrottsungdomen och ungdomen i allmänhet förr i liden.Vi rikligl hör ekot från det förgångna i kammaren när han uttalar de orden.Sedan tillägger han all vi skulle behöva en annan anda. Jagtror inte att någon i kammaren med fog kan påslå alt ungdom skulle varasämre än ungdomen förr i liden eller att det skulle ha varit mera fart påungdomen då än vad del är . Men däremol - och del är en helt annan sak -förändras villkoren för föreningslivet ständigt, både när det gäller idrottenoch när det gäller ungdomsorganisationerna i allmänhet. En av de vikligaslekomponenterna i de förändrade villkoren är de utbredda kommersiella krafterna isamhällel, dvs. de privala vinsl-inlressena, som i Agnas ochmoderata samlingspartiet i andra sammanhang försöker värna om. Jag tror att jagkan göra mig lill tolk för vad mänga olika ungdomsorganisationer anser om dessaoch säga atl de ser kommersialismen som ett av de slörsia hoten mol ungdomen.Därför är del sett ur både allmän kuliurpolitisk synpunkt och ur allmänungdoms-politisk synpunkl oerhört viktigt all fl en mera exakl kartläggning avden inverkan på de unga människorna som kommersialismens utbredning kan ha. Delär också ungdomsrådets ambition all ta upp den frågan till diskussion. Eftersomjag lillsammans med statsrådet , som dä varriksdagsledamot, i en molion begärde en översyn av ungdomspoliliken ocheflersom fröken har apostroferat den moiionen, kan det finnasanledning för mig atl göra några kommentarer. Delhar pä en rad områden genomförts en översyn som ligger hell i linje med de kravsom vi förde fram i motionen, och det har också pä avgörande punkter skettförändringar i ungdomspoliliken sedan gjorde sitt ullalande. Jag kanpeka på några exempel: Åldersgränsen för del centrala och det lokala stödet harsänkts. Inom Svenska kommunförbundel har gjorts en kartläggning av anslagenlill ungdomsorganisalionerna. Från ungdomsvärdens sida har iniiialiv tagils -vilkel också har accepterats i proposilionen och även förutsätts bli accepteratav - lill en karlläggning av ungdomspoliliken lokall i kommunerna.Del är självklart Anslagtill ung-domsorganlsallo -nerna, m. m. Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. att denna undersökninggenomförs i samråd med Kommunförbundel. Det kommer också - i anledning avSIA-proposilionen - alt företas en översyn av åldersgränserna över huvud taget.Jag vill här tillägga alt vi när vi väckte moiionen hade anledning att funderaöver det lokala stödet och om det över huvud tagel kunde anses motiverat atl hakvar ell statligt stöd direki lill de lokala organisalionerna. Efter riksdagensbeställning hos regeringen tog regeringen erforderliga kontakter medungdomsorganisalionerna och var beredd all genomföra en ändring på den punklen.Ungdomsorganisalionerna tyckte emellertid samfällt alt del lokala slödelfungerade bra och alt principen för det lokala stödet därför borde fl varakvar. Därmed föll alllsä en slor del av den diskussionen. Enannan sak som gäller samordningen av ungdomspoliliken är all flera olikaslalliga organ handlägger frågor som berör samma områden. Genom åretsbudgetproposition har vi fltt lill slånd en förändring pä den punklen 1. fortfarande dock underförulsällning all bifaller utskottets förslag 2. nämligen atl huvudmannaskapetför stödet skall föras över till . Detla tror jag är positivtoch någonling som kan verka förbättrande för poliliken genlemolungdomsorganisalionerna. Lålmig med della säga atl jag är beredd all yrka bifall till reservationen 3. Jagvill bara kort kommentera reservationen 2 från cenlerparlid, eflersom frökenEliasson log upp den i sill anförande. Hon sade alt harkrävl all man skall genomföra ell sådanl här slöd lill de poliliskaorganisalionerna. Del är rikligt så lill vida all i samband med uiredning omdel cenlrala slödel förde man från ulredningens sida fram krav på ett slöd på 2milj. till de politiska ungdomsorganisationerna, vilket också har rönt enganska god behandling i remissinstanserna. Om jag inte minns fel var del baraFria moderala sludenlförbundel och Moderala ungdoms-förbundel som direki yrkatavslag på detla förslag. Mendet är en väsenilig och avgörande skillnad mellan del förslag som ungdomsrådetförde fram och del som framförs i cenierreservalionen. I denna reservalionföreslås nämligen all man vid fördelning av stödd skall utgå frånmedlemsantalet i resp. politiska ungdomsorganisationer. Skälet till' att vifrån ungdomsrådet vid den lidpunkien inle ansåg all man borde ulgå frånmedlemsanlald ulan all stödet skulle fördelasefter parlisiödsprincipen ärjusiall del är viktigare än någonsin all de politiska ungdom.sorganisalionerna kanjobba akti vt och effektivt i, som vi uttrycker del. ell demokratiskt samhälle.De har lill uppgift all i slor utsträckning kanalisera poliliska opinioner. Vihar sänkt rösiräilsåldern, organisalionerna skall in i skolorna, osv. Justdenna rent poliliska motivering gör del också naturligt all man kopplarbidraget till samma princip som partistödet. Atlman skall kunna ge ell specielll anslag lill de poliliska ungdomsförbundenblev dessuiom klart ultalal från sida, när man accepteradeungdomsproposilionen . Där har man i allmänna ordalag principielllställt sig bakom etl sådant här slöd. Men som vi känner till hade man avekonomiska skäl inle möjlighel atl bifalla ell konkret anslag på denpunkten. Jag yrkar bifall lill reservationen 3och i övrigl lill utskottets Onsdaeen den hemställan. Hert i Agnas (m): Jag har stor sympati för i som riksdagsman, ochjag tycker det är ledsamt alt han tog ät sig på ett nästan stingsligt säll. Detär några fl saker jag vill säga. Jagmenar inle - och sade inle heller - atl del var sämre ungdom , utan jagsade tvärtom all vi har en svårare situation . Det är vi alla överens om.Om jag nu skall vara rikligl positiv mot och hans parti skullejag vilja ullrycka del så atl del har blivil vissa negativa verkningar av detmyckna goda som parti har utfört i vårt land. Vi har fltt detmycket bekvämare och bättre. kan ju la ät sig och säga alt delär hans parti som har åstadkommit del. Men sä har alll della kommil som hargjort alt människor är mera passiva, alt del är slörre svårigheter för dem alluppleva det som vi upplevde när vi var unga. Del är inle så all jag slår ochmörkmälar, ulan det är hell enkelt sä ställt, inle bara i ulan också iandra länder. Vi har slora problem här. Så kommer della anslag, som vi alllsåinte ville pruta eller ta bort. Men jag har frågat mig om vi har misslyckats påell väsenlligl område, nämligen när del gäller all få uldelning av della iaktivitet, rörelse, hälsa. Del var privala funderingar - jag sade det myckeltydligt - och jag är glad om jag blir motsagd, särskilt om man kan bevisa alljag har fel. Jag skulle gärna vilja se all del vore myckel bra ställt. Jagville bara fråga om har något bevis för atl jag och mill partivärnar om kommersialiseringen, eller hur han uttryckte del. Jag har svårt alltro atl han kan bevisa detta. Det är alllsä någol som han kastade ur sig litetobetänksamt, och jag hoppas atl han lar tillbaka del. Nuhar jag just i min hand 1975, som jag har fåll i dag.Där finner jag på s. 43 en iniressanl redovisning av svenska folkelsfriluftsvanor: "Fritidssektornsandel av de totala kommunala kostnaderna har ökat frän en procent 1960 lilldrygt 1975. Den kommunala satsningen på idrott och friluftslivuppgår till . Staten bidrar åriigen medtotalt ca , varav 75 går till anläggningar av olikaslag." Detlaär mycket bra. Men jag länker: Med alla dessa pengar, genom hela denna satsning- skulle vi inle kunna hitta någon möjlighel all fl människorna bort frånTV-ruian och frän all silla som åhörare och heja? Skulle vi inte kunna fl utdem. kunna fl dem att jobba och verkligen uppleva någonling av den glädje somjag menar all man mölle bland människor i myckel siörre ulsiräckning när jagvar ung? Skulle vi inle kunna fl dem atl vara litet mera i gång, utan lanke påalt det skall vara så märkvärdigt ordnai och så märkvärdiga anläggningar, ävenom jag vet au dessa anläggningar behövs? Jag skulle alltså önska all herrGuslavsson i och andra i ungdomsrådet lyckades fl i gäng en utveckling iden här rikl- A nslag till ungdomsorganisationerna,m. Anslagtill uiig-domsoiganlsailo-nerna, m. m. Och all jaganvände ordel "anda" berodde på atl jag inle fann något uttryck somvar bätlre. Jaghoppas alt i förslår mig när jag säger all del ärnågonling i tiden som här arbetar emot oss, hur vi än satsar. FrökenELIASSON (c): Jag noterar med lillfredsslällelse hur varmt i Nässjölalade om behovei av stöd lill de poliliska ungdomsorganisalionerna för derasinformationsarbete. Jag uppfattar väl hans inlägg närmast som en förtäcktkrilik mol atl man från socialdemokratiskt häll och från regeringshåll ännuinte lagl fram något förslag på den här punkten. Men jag vågar kanske räkna medalt kommer all hjälpa oss i arbetet all fl fram ett slöd lillungdomsförbunden. Del är ju väldigt vikligl , atl man kan fl en öppnare skolaockså i della avseende och alt organisationerna får hjälp all komma ut med sininformation. HerrGustavssons inlägg inrymde en läng rad påpekanden om hur man på olika håll hartagit initiativ för all kartlägga och komma lill rälla med de brister som i när det gäller del lolala siödet lill ungdomsorganisalionerna. Hanhänvisade lill Kommunförbundel och m. fl. Jag noterar allhan inte hänvisade till departementet, och det är påfallande alt man pekar påandra när man från regeringshåll har svikit och inle fullföljt de beslut vifattade 1973 och 1975. Delär klart all en del av problemen har lösls. Del har bl. a. blivit bättre meddel lokala aktiviielsstödel, inle minst tack vare de stora ansträngningar viinom gjort pä det området. Vi har verkligen fltt arbeta för att fligenom etl förslagsanslag exempelvis. finns andra problem. Jag pekade på dem i milt första inlägg, t. ex. deöronmärkta-pengarna. Och man anser fortfarande på många häll all det behövsålgärder för alt förenkla bidragsgivningen och för atl fl lill stånd en bättresamordning mellan alla de parter som är inblandade. Detfinns också, som jag sade i mill första inlägg, redovisat i propositionen allbidragsslandarden kan variera myckel starkt. Är inle det då ett problem och ellproblem som man bör försöka tackla på en mer samlad front? Jag ser även stålensungdomsråds aktivitet här som ell tecken pä atl det är ell väl dokumenteratbehov av en bättre samordning. Avslutningsvisvill jag bara säga, herr lalman, all det var intressant alt höra polemikenmellan i Agnas och i . Jag lilläier migkonstatera atl trots de meningsskiljakligheter som tycks finnas mellan dessaherrar står man ändå på samma plattform när del gäller ambitionsnivån för dellokala aktiviielsstödel och hur man vill bära det ansvar som påtogsig 1971, när slog fast de nya riktlinjerna för det lokalaakliviieisslödet. Hert i (s):