prot · FZ09147 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi genomför elt omfattande slöd lill förelagens investeringar. Visätter in omfattande ar-betsmarknadspoliiiska insatser för all bibehålla enmyckel hög beredskap inom sysselsältningspolitiken. Vi måsle börja pressatillbaka underskollen i budgeten och valulabalansen. För att klara delta är deletl oeftergivligt krav att säga ett bestämt nej lill överbud och löften omstora skattesänkningar. Detlainnebär ett fullföljande av den ekonomiska politik vi med framgång fört underden nu snart lilländalupna valperioden. Lål mig kortfattat beskriva de treårens ekonomiska utveckling mot bakgrund av den internationella utvecklingen. Sysselsättningenhar i vårt land ökat med 227 000 personer. 1 den gemensamma sektorn harsysselsättningsökningen varit 119 000. 166 000 fler kvinnor har nusysselsättning jämfört med . Arbetslösheten har legat omkring 1,5-2 9ii.För ungdomar är arbetslösheten Denekonomiska pohtiken m. m. Samtidigthar vi, som gått, upplevt den värsta inlernalionellaekonomiska krisen sedan 1930-lalet. 1 de rika länderna har arbetslösheten gåttupp till 17 miljoner. Bara i går 2 miljoner unga arbetslösa. Imånga amerikanska städer går en tredjedel av de unga svarta arbetslösa. 1 landefter land ligger andelen arbetslösa två, tre eller fyra gånger så högt som hososs. Vihar kunnal öka vår gemensamma produktion snabbare än de flesta länderna. Räknarvi in en rimlig uppskattning av årets utveckling har produkiionen på tre årökat med 7 96. För i genomsnitt är ökningen 2,5 9ö, förindustriländerna totalt . Om vi följt den genomsnittliga utvecklingen iEuropa hade vi haft 12 000 milj. kr. mindre alt röra oss med. Vihar f n. en prisökning som är för hög och som med kraft måste motarbetas. Viligger just nu ungefär i nivå med genomsnittet för övriga länder. Men med sammaprisutveckling som i övriga skulle priserna havarit inemot 10 96 högre i vårt land. Denprivata konsumtionen har ökat med omkring 11 96. harsparandet ökat kraftigt. Detla har blivit möjligt genom alt inkomsterna närskatt och prishöjningar räknats av har ökat med omkring 15 96. Skatternasutveckling har stor del i att vi haft en god inkomsiuiveckling för de storafolkgrupperna. Genom de skatteomläggningar som genomförts harstora sänkningar av den direkta skatten kunnat genomföras. Trots attkommunalskatten ökat med . är den reala inkomstskallen för allainkomster . lägre än vad den var 1973. Delbetyder en reell sänkning av de direkta skatterna för av allaheltidsanställda löntagare, för av alla företagare, för 92 96 av allainkomsttagare i landet. Föratt kunna bygga ul tryggheten och forlsälla reformarbdd har in-direkla skalleroch avgifterna på arbelsgivarna höjts. Enframgångsrik ekonomisk politik har krävi all vi accepterar elt ganska stortunderskott i bytesbalansen, som täcks av upplåning i utlandet. Det sammanlagdaunderskottet beräknas till ca . All avvecklaunderskottet och betala lillbaka lånen kommer att ställa stora krav på vårexportindustri. Trots vissa förluster av marknadsandelar har exporten ökat med 7-8 96. räknar vi med all kunna exportera för 5 000 milj.kr. mer än vi gjorde 1973. härden oavbrutnainvesteringsökningen fortsall . Med den uppgång vi räknarmed i finansplanen bör investeringarna i är bli större än 1973. Pädetta sätt kan den ekonomiska utvecklingen beskrivas genom en lång rad siffror.De ger resultatet av många olika åtgärder. Menbakom de många siffrorna döljer sig många enskilda människor, deras strävan altfå arbete, deras önskan alt skapa bättre villkor för sig själva och sin familj,deras vilja lill ett vidgat ansvar och ett vidgat inflytande över denekonomiska utveckling vi alla är beroende av. Ochbakom de många åtgärderna ligger självfallet en ideologi, en inomarbetarrörelsen djupt upplevd förpliktelse all salsa alla krafter på att värnasysselsättningen, alt ge alla deras räil lill arbete och inflytande. Detflnns en konservaliv strömning i världen, som innebär att arbetslöshetenkan accepteras om man erbjuder de arbetslösa arbetslöshetsersättning ellermatkuponger. Det är en farlig tanke, ty arbeiei är ju inte bara en fråga om atlförsörja sig. Det handlar i grunden om människornas värde och värdighet. Därförger det en särskild tillfredsställelse alt vi har lyckatsbringa ned ungdomsarbetslösheten. Ty det kan knappast finnas något värre för enung pojke eller flicka än atl debutera i arbetslivet med en kanske lång periodav arbetslöshet och med den hopplöshet det medför. Menarbetslösheten kan slå än hårdare för äldre arbetare och tjänstemän. Ty närmånga års arbeie förbyls i arbetslöshet hotas självförtroende och självtillit.Och kan vägen lillbaka till etl arbete bli lång och svår. Vi vet all ökadarbetslöshet också leder till alt många människor slås ul ur arbetslivet, attmånga då också förlorar det sociala fotfästet, för vilket dl arbeie är såviktigt. Närvi nu har klarat sysselsättningen på ett nästan unikt sätt har vi därför intebara undvikit all många människor fåll gå arbetslösa under en längre ellerkortare period. Vi har också undvikit atl många unga människor fått en förstakontakt med arbetslivet som skulle ha satt djupa spår. Och vi har undvikit allmånga, kanske främst äldre, arbetare och tjänstemän blivit utslagna frånarbetslivet. Det är viktiga framgångar. Engod ekonomisk utveckling och en bibehållen stark ekonomi har lagt grunden förett mycket omfattande reformarbete . Del har kulminerat i våroch krävt en helhjärtad arbetsinsats här i . Jag vill nämna någravikliga reformer som vårriksdagen beslutat eller komnier alt besluta innanblomstertiden inträffar. Delregionalpoliliska stödet har byggts ut till 4 000 milj. kr. Statengår in i varvsindustrin för alt rädda jobben. Vi upprättar en plan för attstödja beklädnadsindustrin. Förberedelsernaför 80 fortsätter efter de nya förutsättningar som uppstått påslålmarknaden. Lika många skall få "arbete som lidigare ullovals. Denfjärde AP-fondens möjlighei all köpa aktier har utökats liksom Statsföretagsaktiekapital. Slödeltill energisparande åtgärder ökar. Sammanlagt har 1 000 milj. kr. anvisats försådana ålgärder bara i bostadshus. Insatsernaför pensionärer och handikappade har kraftigt ökat, i årets budget med intemindre än 3 265 milj. kr. Den ekonomiska politiken m. m. prolokoll 1975/76:147-148 Denekonomiska politiken m. m. Besluthar fattats om en plan för kraftig utbyggnad av barnomsorgen. Bostadsbidragenoch föräldraförsäkringen har förbättrats. Med bred uppslutning har en viktigreformering av arbetsmiljön i skolorna beslutats. Insatserna för särskildaåtgärder inom skolan har byggts ul kraftigt. Viktiga ålgärder förkvinnor i slatlig ijänsl har beslutats. Vikligareformer för alt vidga de anställdas inflytande har genomförts. atl ta bort vj 32 och ge de anslällda rätt till medbestämmande påjobbet. Vi har byggt ul siyrelserepresenialionen för de anställda. kommer att fatta beslut om alt förstärka fri- ochrättigheterna och föra in dem i grundlagen. Vårenreformer är ett fullföljande av mycket intensivt reformarbete. Delreformarbetet har inneburit avgörande förbättringar i människornas vardag påsärskilt tre områden: arbetslivels förnyelse, den sociala tryggheten samtjämställdhet och familjepolilik. Förall förnya arbetslivet och förbättra arbetsmiljöerna har vi genomfört en långrad åtgärder. Arbelsmiljölagen har förbättrats. Skyddsombuden har fått ökadmakt och kan bl. a. slänga av produkiionen för all åsiadkomma nödvändigamiljöinsatser. Jag erinrade i går om all på Fabriks kongressberättade att man på 600 arbetsplatser bara på det området har kunnat få igenomålgärder enbart genom alt hänvisa till denna möjlighet. Genomarbetsmiljöfonderna har reserverats förarbdsmiljöåtgärder, som skall beslutas med ett avgörande inflytande fördeanställda. De fackliga förtroendemännen har fåll en starkare ställning påarbetsplatserna. Anställningstryggheten har byggts ul och lagsladgals. Deanslällda har fån rätt lill ledighet för studier. Och i går fattades, som sagt,beslut om löntagarnas medbestämmande. Sammantaget innebär dessa reformer enomfattande demokratisering av del svenska samhället och en genomgripandedecentralisering av makl och inflytande. Underde tre åren har den sociala tryggheten byggts ut kraftigt. Vi har genomfört demest omfattande pensionsreformerna sedan ATP:s genomförande. Folkpensionensgrundbelopp har ökat och pensionstillskotten byggts ul. sänkspensionsåldern och införs del-lidspension som förtidspensionerna höjskraftigt. De kommunala bostadstilläggen har förbättrats och särbeskattninginförts. Statsbidraget för den sociala hemhjälpen har byggts ut somett statsbidrag för färdtjänsten inrättats. Folkpensionskosinadernahar ökat från drygt 11 till . Denna ökning ärdubbelt så snabb som prisstegringarna. De faktiska kostnaderna harökal med ca 3600 milj. kr. Till detta kommer alla kostnader för ATP, sjukvård, färdtjänstoch alla andra områden där förbättringar genomförts. Fören ensamstående pensionär med pensionstillskott har pensionen ökat med mer än . För elt pensionärspar är ökningen . En del ärkompensation för prisstegringar. Men när den delen räknas bort har ändåpensionens köpkraft ökat med ca 20-30 96 . Ocksåförde handikappade haren kraftig utbyggnad skett. Kostnaderna för de samladeåtgärderna för de handikappade har ökat från 3 700 till 6 100 milj. kr. Del ärsamma utomordentligt kraftiga ökningstakt som när del gäller folkpensionärerna. Föralt främja jämställdheten och skapa dl barnvänligare samhälle är den föräldraförsäkringsom trädde i kraft av slor betydelse. Inom arbetsmarknadspolitiken harflera olika ålgärder satts in för all vidga kvinnornas möjligheter päarbetsmarknaden. Av betydelse är här också del förbättrade studiestödet och delökade kvinnliga deltagandel i vuxen-och arbetsmarknadsutbildningen. Barnbidragoch bostadstillägg har ökat som statsbidrag lill barnvänligarebostadsmiljöer har införts. Antalet platser inom barnomsorgen har byggts ulfrån 110 000 till 164 000. Det ekonomiska slödel till barnfamiljerna har ökatfrån 4 400 milj. kr. lill 7 000 milj. kr. Det har varit något avgenombrottsår för jämslälldhelslanken. Jaghar undvikit allmänna utsvävningar. Jag har försökt att i sak sammanfatta vadsom skett . värld av djup kris har regering och riksdag ställts inför uppgiften allvärna sysselsättningen och föra en ansvarsmedveten ekonomisk politik. Vi harsamtidigt velal och kunnat driva fram dl genomgripande reformarbete påsamhällslivets olika områden. Del har i ett svårt parlamentariskt läge ställtstora krav på ansvarskänsla och handlingskraft. har bestått detprovet. Det råder inget ivivel om all del har varit en lyckosam period.Riksdagen kan se lillbaka på ett verkligt rejält dagsverke. Vihar från regeringens sida hela liden inriktat oss på att möta i enanda av öppenhet och samarbetsvilja. Om skyttegravarna grävts djupa, omprestigekänslan fått styra handlandet, om konfrontationen gjorts tillsjälvändamål hade inte kunnat uppnå de betydelsefulla resultat i saksom vi nu kan redovisa. Den riksdag som teoretiskt präglades av dödläge ochabsolut jämviki har i praktiken blivit de breda majoriteternas riksdag. Jag harför min del aldrig tvekat - även om gensvaret på den punkten varil nästanobefintligt-all ge motståndarpartierna dl rejält erkännande för deras medverkani den ekonomiska politiken liksom i andra sakfrågor. Följandebör dock i sanningens namn tillfogas. Den borgerliga splittringen har i deflesta frågor varit stor. Den har medverkat till arbetsduglighet.Del fick vi en skymt av , när å ena sidan herrar och villeta så slor del av äran för det positiva som skett - de tyckte all det ur mångasynpunkter varil en bra period -medan å andra sidan talade omtaktik, finurlighder och kompromisser och framhöll hur illa det gått. Jaghar hållit mig till vad som i sak har hänt , ochnu slår vi inför en ny valperiod. Denekonomiska pohtiken m. m. Den ekonomiska politiken m. m. svenska folkel i val laställning till efter vilka rikllinjer samhället skall utvecklas under dekommande tre åren. Del är en demokratisk förpliktelse för oss alla atl införväljarna i sak redovisa den politik vi vill föra. Redanden lade socialdemokratin och fram huvudlinjernai den politik för arbete och iryggHet som vi går lill val på. Där lägger vifasl arbetarrörelsens handlingslinje i fem huvudpunkter: En stark ekonomi. Arbete ål alla. Trygghetåt alla och gemenskap mellan generationerna, vari framför allt ingår omsorgenom de äldre, barn- och familjepolitik och jämställdhet mellan kvinnor och män. En god miljö. Dettaär värt alternativ, öppet och klart redovisat. Det satte si i prägel redan påårets budgetproposition och har redan fullföljts i en rad viktiga reformer viddenna riksdag. Närvi presenterade vårt program inriktades kritiken från molstån-darhåll och frånpressen framför allt på tre punkter, där man av oss begärde ytterligare besked.De spörsmål del gällde var löntagarfonder, skallefrågan och förkortad arbetstidför småbarnsföräldrar. Det fanns visst fog för den kritiken - vi var interikligt färdiga i dessa frågor - och därför känner jag ett behov av all lämnadl svar. 1den första s. k. Hagaöverenskommelsen ingick all tillsätta en statlig utredningom arbetarnas och tjänstemännens delaktighet i kapitaltillväxten. Det är enutomordentligt viktig social rättvisefråga, inte minst med hänsyn lill denkoncentration av makt och förmögenhet som skett inom näringslivet, och för deuafanns - del visste man redan då - etl utpräglat iniresse inom löntagarnasorganisaiioner. Vi var också överens om denna utredning, som tillsattes ijanuari 1975. Fråganom löntagarfonden har varit föremål för en intensiv debatt inom lönlagarnasorganisaiioner och inom näringslivet, precis som del varan förutse. LO ochnäringslivet har presenterat förslag. Ärendet kommer all behandlas på LO:s ochTCO:s kongresser . Med hänsyn lill dessa frågors genomgripandebetydelse för samhällsekonomin och deras komplicerade karakiär kan, som jagmeddelade i , någoi konkret förslag icke föreläggasriksdagen förrän /80. Vi begär därför icke väljarnas mandat allunder valperioden få genomföra en förslag om löntagarnas delaktighet ikapitaltillväxten. Närdel gäller skattefrågan har vi för presenterat elt förslag om enskatteomläggning 1977 som bygger på en överenskommelse med Landsorganisationenoch . Skatteomläggningen ger de breda löntagargruppernaen sänkning av den direkta statsskatten på ca , vilket motsvarar enlöneökning på ca 8 96. Den lägger grunden lill en lugn avtalsrörelse och är dlviktigt led i kampen mot prisökningarna. Skatteulredningenarbetar 1978 möjliggöra en skattereform. Den är viktig. Men vi lovarinte alt sänka skattelrycket. Vi vill tillgodose de äldres krav på bättrepensioner och bättre omvårdnad, vi vill förbättra barnfamiljernas situation,för all nämna några cenirala uppgifter för den fortsatta reformpolitiken, somicke går att förena med löften om sänkt skattetryck. Imaj lade en arbetsgrupp inom , i vilken företrädare förarbetare och tjänstemän ingick, fram etl förslag som ger möjlighet till ökadsamvaro mellan föräldrar och barn. Vi vill ge alla föräldrar ytterligare femmånader tillsammans med barnen. Denna tid skall kunna las ul på del sätt sompassar familjen bäst: genom sex limmars arbetsdag, genoni halvtid, genomförlängd ledighet i samband med barnels födelse eller under etapper t. o. m.barnets första skolår. Förslaget omfattar alla: dem som arbelar heltid, dem somarbetar dellid, de hemarbdande, de skiftarbdande. Del ger valfrihet förfamiljen. Dettaingår nu som ett viktigt led i del familjepolitiska åttapunkts-program som densocialdemokratiska partikongressen log ställning till. Viktiga delar av dettaprogram har redan beslutats i : daghems-utbyggnaden, den ökadeförskollärarutbildningen, den utbyggda föräldraförsäkringen, de höjdabostadstilläggen, förändringen av skolans inre arbeie, insatser för lekmiljönoch föräldrautbildning. Sammantagetinnebär detta en väldig satsning på ett barnvänligt samhälle - som kan gebarnen en god och trygg miljö, värna om samvaron mellan föräldrar och barn,befästa vårt gemensamma ansvar för den nya generation som växer upp. Dennasatsning, liksom arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män, utgör i sinlur en väsenilig del av strävandena all skapa, som jag brukar säga, ettmjukare samhälle, dl samhälle som mer än dagens präglas av omsorg och omtankeom varandra. Vihar därför - och även på de tre punkter som ansågs slå öppna - gettbesked om värt program, såsom väljarna i en demokrati har rätl all kräva införvalet . Vi vill fullfölja"den breda folkliga reformpolitiksom är socialdemokratins kännemärke. Väljarna har emellertid även rätt atl fåklara besked om vad en eventuell borgerlig regering skulle föra för politik isakfrågorna och inle.bara få höra allmänna utsvävningar. Man hårde senasteveckorna inom den borgerliga pressen, bland borgerliga politiker osv. intensivtdiskuterat möjligheten av en borgerlig-regering. Men man har inte kunnal ellervelal ge besked om denna eventuella regerings politik i sak - och ägnat dettaföga av lanke. Vikan efter erfarenheterna från denna riksdagssession och denna valperiodkonstatera att de borgerliga slår splittrade i många väsentliga frågor. Jagkan nämna utrikespolitiken och försvarspolitiken, bostadspolitiken ochmarkpoliliken, där klyftan är myckel djup, ulbildningsfrågorna ochnäringspoliliken. Del kommer all finnas skäl all ålervända till alla dessafrågor. Jagvill särskilt nämna fyra områden som är utmärkande för denborgerliga splittringen och där väljarna enligt min mening Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. har klar rätt all begärabesked om vad en gemensam borgerlig politik skulle innebära. Gårdagenklarlade den skiljelinje som finns mellan de borgerliga partierna. Enborgerlig regering hade inte kunnat genomföra del reformverk för spridning avmakl och inflytande lill arbetare och tjänstemän som präglat den gångnariksdagsperioden. Det finns heller ingen gemensam borgerlig politik för ettfullföljande av detla reformverk för bättre arbetsmiljö och arbetslivetsförnyelse. Delråder en djupgående skillnad mellan energipolitik ä ena sidan ochfolkpartiels och å andra sidan. I sak ansluter sig de senare ihuvudsak lill regeringslinjen - alldeles oavsett ordalag, piruetter och sådani.Därtill kommer att ceniern klart sagt ifrån all detta inte är enförhandlingsfråga. Man har ställt ullimativa krav på de båda andra partiernasom en förutsättning för en borgerlig regering med . Bland dessa kravingår all byggandet av de fem reaktorer som är under byggnad skall stoppasså fort kontrakten med leverantörer och entreprenörer har annullerats. Vidareingår kravel alt den kärnkraft som bortfaller inte skall ersättas medoljekrafl. Jag är beredd alt härvidlag ta eenterparliet på orden. Men det harinte varit möjligt alt få etl rakt besked från de båda andra partierna om dessaaccepterar de här kraven. Del tvingar mig atl igen ställa tvä för väljarnaväsentliga frågor: Varför vill ni inte lämna etl besked? Hur ser en borgerligenergipolitik ul som kan värna sysselsättning och välfärd? Närdet gäller skallepolitiken är klyftan mellan de borgerliga partierna betydande.I anförande efter anförande klagar över vårt skalletryck ochutlovar omfattande skattesänkningar. Inför den senaste mo-deratslämman utropadeherr : Vi har möjlighet alt genomföra en skaltereform som minskarskatietryckel om vi verkligen vill sänka skatterna. Vi vill del. 1en artikel förordar etl slul på högskaltepoliliken. Och så sentsom i är beklagar atl mittenpariierna inte vill ställasig bakom en sänkning av del totala skattetrycket. Dettaoch mycket annal harjag tolkat som klara besked om vad villåsiadkomma inom skattepolitiken. Jag menar all en sådan politik innebär ett holmot våra möjligheter att garantera tryggheten för de äldre, för de handikappadeoch för barnfamiljerna. Och en sådan politik gör det omöjligt att ge storagrupper av pensionärer och handikappade en rimlig del av del ökande välståndet. Nupåstås från en del håll all frånfallil kravel på etl sänktskalletryck. På den punklen har tillfälle all ge etl klartoch i så fall välkommet besked. Däremot har man inte frånfallil den rad avkonkreia skallesänkningsförslag vilka, som jag vid åtskilliga tillfällen visat,får ur fördelningssynpunkt hell orimliga konsekvenser. Då blir ju den enklaslutsatsen att de stora skattesänkningar man lovar höginkomslgrupperna måslebetalas genom en ökad belastning på de stora folkgrupperna med låga ellergenomsnittliga inkomster. Det är enkel matematik. Ceniernoch intar en mer realistisk hållning lill skatternas höjd. När det gällerskatternas roll i utjämningspolitiken harjag emellertid alltid förvånats avcenierns anslutning lill kravel på en indexreglering av skallen. Del är juobestridligt så att om vi hade haft en indexreglering i ställdförde skatteomläggningar som vi delvis genomfört lillsammans, skullelåginkomsllagaren beiala en högre skall och höginkomsilagaren en lägreskall. Vidare:De borgerliga partierna vägrar all ge besked om sin inställning lill denöverenskommelse om 1977 års skaller som regeringen träffat medLandsorganisationen och . Man ville intediskutera skattefrågan under de s. k. Ill-överläggningarna, utan del varregeringen som skulle lägga fram ett förslag, och så sade man att väljarna fårta ställning. Vi har redovisat vårt förslag med stöd avlöntagarorganisationerna. Men del finns ju ingen gemensam borgerligskallepolitik, inte ens , än mindre på . Denborgerliga splittringen är djup när det gäller familjepolitiken ochjämställdheten mellan kvinnor och män. Med hänsyn lill ochcenterns mera konservativa kvinnosyn föreligger här en principiell skiljelinjesom också kommer lill ullryck i de konkreia förslagen. Moderalerna och ceniernhar salsal på vårdnadsbidrag, som skulle få orimliga prakliska konsekvenser vidgenomförandet och utgöra dl hinder för jämställdheten mellan kvinnor och män.Folkpartiet siöder elt förslag lill förkortad arbetstid för småbarnsföräldrarsom i praktiken skulle bli en social reform för somliga och inte - som vi vill- en social reform för alla. Ingen vet hur en borgerligfamiljepolilik ser ut. Jaghar undvikit de allmänna utläggningarna. Jag har hållit mig strikt till sak iförhoppning atl detta skall bli möjligt i den forlsälla debatten. Och dagen.sdebatt erbjuder ju ett utmärkt tillfälle för de tre borgerliga partierna attkonkret och i sak redovisa vad en borgerlig regeringspolitik skulle innebära.Jag är övertygad om att kammaren och jämväl en bredare offentlighet skulle varaidel öra. Denekonomiska pohtiken m. m. () kortgenmäle: Statsministern inledde med en lång lista över utvecklingen . Jag vill påminna statsministern om all jag gjort enmotsvarande redovisning fast han inte var inne i kammaren då. Fårjag också påminna statsministern om att i hög grad är de fakta som statsministernnu kan peka på etl resultat av all socialdemokraterna efter sitt förlusivaltvingades lägga om den ekonomiska politiken i riktning mot minens politik.Därför att valet tvingade er till detla har vi Denekonomiska politiken m. m. sluppit en upprepning avde effekter för sysselsättning och annat som vi fick uppleva under den förralågkonjunkturen. Del är oslridigt för den som vill granska utvecklingen underde här åren atl det förhåller sig så. Statsministernkom också in på att har förlorat marknadsandelar ,och jag har en känsla av all han pä samma sätt som finansministern tar ganskalätt på den omständigheten. Vad del är fråga om är ju icke bara att återhämtadessa marknadsandelar - del är också fråga om att öka exporten totalt. Vi måsteöka våra marknadsandelar om vi skall kunna klara bytesbalansen, om vi skallkunna amortera på de utlandslån som vi har tagit och som vi har varit ense omatt det var nödvändigt att la för att göra omställningar i samband medoljekrisen. Detta är den vikliga ochavgörande uppgiften . Denekonomiska politik som vi skall beslula om gäller de förutsättningar,den grund vi skapar för all nå dessa mål.