prot · FY0948 · 1975-12-31 00:00:00 — Ifråga om della belänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen fär yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Idet föfiande redovisas endasl den punkt, vid vilken under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punkten 2 (Vägväsendet) Regeringenhade i proposiiionen 1975:1 bilaga 8 (kommunikations- Nr 48 departementet) framlagt förslag till medelsanvisning förbudgetåret den /76under de skilda väganslagen m. m. 3 aoril 1975 ''" ''s" vägverk: Ämbelsverksuppgifter anvisades etl förslags- --------------- anslagav , all avräknas mol automobilskatiemedlen (punk- Anslagtillvägväsen- tenBl, s. 71), det, m. m. alltill Drifl av statliga vägar anvisades etl reservationsanslag av 1 , altavräknas mot automobilskatiemedlen (punklen B 2, s. 71-72), atttill Byggande av statliga vägar anvisades ett reservationsanslag av 765 000 000kr., all avräknas mot automobilskatiemedlen (punklen B 3, s. 72-73), altlill Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägaranvisades ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskatiemedlen (punkten B 4, s. 73-74), alllill Bidrag lill drift av kommunala vägar och galor anvisades eltreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskatiemedlen(punklen B 5, s. 74-75), alllill Bidrag lill byggande av kommunala vägar och gator anvisades ettreservationsanslag av , alt avräknas mot automobilskatiemedlen(punklen B 6, s. 75-76), allunder /76 statlig lånegaranti för lån avseende inköp avvägunderhållningsmaskiner för vissa enskilda vägar bevifiades intill ett beloppav . samt alt lill Bidrag till drift av enskilda vägar m. m.anvisades etl reservationsanslag av , all avräknas motautomobilskattemedlen (punklen B 7, s. 76-77), atttill Bidrag lill byggande av enskilda vägar anvisades elt reservationsanslagav , all avräknas mot automobilskatiemedlen (punklen B 8, s.77-78), atttill Tjänster till utomstående anvisades ett förslagsanslag av ,att avräknas mol automobilskatiemedlen (punkten B 9, s. 78), altlill Avsättning till statens auiomobilskatlemedelsfond anvisades ettförslagsanslag av I . (punklen B 10, s. 78-79). Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:51 av (), 1975:172 av () och (), 1975:211 av i m.fl. (s), 1975:276 av herrar () och i (c), 1975:367 av m. fl. (m), vari, såvitt nu var i fråga (yr kandena A 4-5 och C), hemställts att skulle A, hos regeringen anhålla 4. att är 1976 förelades förslag till långsiktigt vägpro- gram för såväl byggande som drift av vägar, 5. all nya vägar projekterades på sådant sätt alt värdefull jordbruksmark i största möjliga utsträckning skyddades från exploatering, C. i princip uttala sig för anläggning och 72 drift av vissa större vägprojekt enligt det syslemmed avgiftsfinansiering som angivils i motionen, 1975:369 av herrarCarlsson i (c) och (), vari hemställts all riksdagenhos regeringen begärde alt förteckningen i vägmärkeskungörelsen överupplysningsmärken utökades med märke, som angav var handelsbod pä landsbygdenoch i mindre tätort fanns, 1975:554 av i (c), 1975:555 avherr i m. fl. (m), 1975:565 av herrar () och (), vari, såviii nu var i fråga (yrkandena 1-3), hemställts 1. all riksdagengav regeringen till känna alt anslaget Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar borde till fullo ulnylfias avvägverket och alt redan nu borde få i uppdrag all planera sinverksamhet med hänsyn härtill, 2, all till Bidrag till byggande avenskilda vägar för /76 anvisade ell i förhällande lill regeringensförslag med . förhöjt reservationsanslag av , altavräknas mol automobilskatiemedlen, 3. att till Bidrag till driftav enskilda vägar för /76 anvisade ett i förhällande lillregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 100 000 000kr., all avräknas mol automobilskatiemedlen, 1975:570 av m. (fp, c, m), 1975:571 av () och (), 1975:572 avherrar i Skärstad (c) och i Nennesholm (c), 1975:573 avherr i m. fl. (fp, c,m), 1975:578 av i m. fl. (s), vari hemställts att riksdagenhos regeringen begärde utredning om hur lekmannainflytande lämpligen bordeförslärkas i vägverkels planeringsomräden och länens vägförvaltningar, 1975:579 av iHelsingborg (c) och (), 1975:842 av i Holmgärdenm. (c), 1975:844 av i Skärstad m. fl. (c), 1975:845 av herrJohansson i Vrångebäck m. fl. (m), 1975:846 av i Vrångebäck m.fl. (m), 1975:847 av i Vrångebäck m. fl. (m), vari hemställtsall hos regeringen skulle anhålla om sådan ändring i väglagen attledamot av länsvägnämnden adjungerades i styrelse i enlighet medvad i motionen anförts, 1975:849 av herrKristiansson m. fl. (c, m, fp), 1975:851 av m. fl. (m), varihemställts att gav regeringen lill känna att anslaget Särskildabyggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar borde till fulloulnylfias av och att redan nu borde fä i uppdrag attplanera sin verksamhet med hänsyn härtill i enlighet med vad i motionenanförts, 1975:855 av m. fl. (m, s, c, fp), 1975:856 av herrarPetersson i (c) och Elmstedt (c), 1975:859 av hen Stadling m. fl. (s,c), 1975:864 av m. fl. (m, s, c, fp, vpk), vari hemställts A nslag till vägväsen -det, m. m. Anslag till vägväsen -det, m. m. att hosregeringen begärde all ät i skulle uppdras attomgående upprätta fullständig arbetsplan för ombyggnad av ochlänsväg 297 från Djuräs till Translrand, 1975:1433av i (), vari hemställts att gav regeringenlill känna vad i molionen 1975:1750 anförts belräffande s. k,lanthandelsskyllar, 1975:1447av m. fl. (c), vari, såvitt nu var i fråga (yrkandet 3),hemställts att begärde att regeringen gav vägplaneringen enlokaliserings- och regionalpolitisk inriktning och att ianspråklagande avjordbruksjord i största möjliga utsträckning undveks, 1975:1450 av herrGransledt (c) och i (c), 1975:1452 av herrarGustafsson i Stenkyrka (c) och Svanslröm (c), 1975:1454av m. fl. (fp), vari, såvitt nu var i fråga (yrkandet I), hemställtsalt begärde alt ett långsiktigt program för väg-poliiiken avregeringen förelades senast är 1976, (s), (c), 1975:1469 avhen Kindbom m.fl. (c), 1975:1472av m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (yrkandet 1), 1975:1473av i (fp), såvitt nu var i fråga (yrkandena 2 och 3), 1975:1475 av herrLothigius m.fl. (m), 1975:1476av i m. fl. (vpk), vari föreslagils all riksdagenuttalade att del under Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseendestatliga vägar redovisade anslaget borde fä unytfias till fullo av vägverketoch alt därvid de i motionen framförda synpunkterna beaktades, 1975:1477av herrar i Nennesholm (c) och i Skärstad (c), 1975:1480 av herrarNilsson i Agnas (m) och (), 1975:1481 av m.fl. (m), 1975:1482 av m.fl. (m), 1975:1484 av herrarNilsson i Trobro (m) och Komsledt (m), 1975:1490 avhen (), 1975:1503 avfru m. fl. (c), 1975:1509 avhen Wennerfors (m), 1975:1510 av hen Westbergi (fp), 1975:1512av herrar () och (), vari hemställts all hosregeringen begärde förslag till åtgärder som ökade det demokratiska inflytandetöver regionala vägfrågor, t. ex. genom förstärkning av länsvägnämndernasställning samt 1975:1789 av hen Ringaby(m). 1. alt skulle a. lillStatens vägverk; Ämbetsverksuppgifter för /76 anvisa ell förslagsanslag av , att avräknas mol automobil skatiemedlen, b. lillDrift av statliga vägar för /76 anvisa etl reser vationsanslag av 1 , att avräknas mot automobilskatie medlen, c. tillByggande av statliga vägar för /76 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskat iemedlen, d. ianledning av regeringens förslag samt motionerna 1975:565, yr kandet 1, 1975:851 och 1975:1476 till Särskilda byggnads- och förbäll ringsätgärder avseende statliga vägar för /76 anvisa etl reservationsanslag av , att avräknas mot autmobilskal- lemedlen, saml som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört rörande anslagets användning, e. tillBidrag till drift av kommunala vägar och galor för /76 anvisa elt reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. all skulle i anledning av motionerna1975:367, yrkandena A 4-5,1975:1447, yrkandet 3, och 1975:1454, yrkandet 1, somsin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört rörande denlångsikliga vägplaneringen m. m., 3. all skulle avslå molionen 1975:1789, 4. all med bifall till regeringens förslagoch med avslag pä molionen 1975:1475 lill Bidrag lill byggande av kommunalavägar och gator för /76 anvisade ett reservationsanslag av , alt avräknas mot automobilskattemedlen, 5. all skulle a. medgeall under /76 statlig lånegaranti för län av seende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar be vifiades intill ett belopp av , b. medbifall lill regeringens förslag saml med avslag pä molionen 1975:565, yrkandet 3, lill Bidrag lill drifl av enskilda vägar m. m. för /76 anvisa elt reservationsanslag av , alt avräknas mot automobilskattemedlen, c. medbifall lill regeringens förslag samt med avslag på motionen 1975:565, yrkandet 2, lill Bidrag lill byggande av enskilda vägar för bud /76 anvisa ett-reservationsanslag av , att av räknas mot automobilskattemedlen, 6. att /76 anvisade a. tillTjänster till utomstående etl förslagsanslag av , all avräknas mol automobilskattemedlen, b. tillAvsättning till statens auiomobilskatlemedelsfond ell förslags anslag av . Anslagdll vägväsendet, m. m. A nslag till vägväsen -det, m. m. skulle i anledning av motionerna 1975:578, 1975:847 och 1975:1512 som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört rörandeökatlekmannainflytandeöverden regionala vägplaneringen m. m., 8. alt skulleavslå a. molionen 1975:572, b. molionen 1975:211, c. molionen 1975:555, 9. alt skulleavslå motionen 1975:1477, 10. alt skulleavslå a. motionen 1975:856, b. motionen 1975:1467, c. molionen 1975:849, d. molionen 1975:842, e. motionen 1975:846, a. molionen 1975:276, b. motionen 1975:554, c. molionen 1975:570, d. motionen 1975:1469, e. molionen 1975:1480, f motionen 1975:1490, 12. att skulleavslå a. motionen 1975:573, b. molionen 1975:855, c. molionen 1975:864, d. motionen 1975:1461, 13. alt skulle avslå motionen 1975:845, 14. alt skulle avslå motionen 1975:1503, 15. alt skulle avslå motionen 1975:1472,yrkandet 1, 16. all skulle avslå molionen 1975:367,yrkandet C, 17. all skulle avslå motionen 1975:1452, 18. att skulle avslå molionen 1975:1473,yrkandena 2 och 19. att skulle avslå molionen 1975:1484, 20. att skulle avslå molionerna 1975:859,1975:1482 och 1975:1510, 21. att skulle avslå molionen 1975:844, 22. att i anledning av motionerna 1975:369och 1975:1433 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anförtrörande lanthandelsskyllar, 23. att skulle avslå motionen 1975:172, 24. alt skulle avslå a. molionen 1975:579, b. motionen 1975:571, 25. all skulleavslå motionen 1975:1450, 26. att skulleavslå a. molionen 1975:51, b. motionen 1975:1481, 27. att skulleavslå motionen 1975:1509. 1.belräffande anslagen Bidrag lill drifl av enskilda vägar, m. m. och Bidrag lillbyggande av enskilda vägar av herrar i (fp), (), i Heden (c), i (c), Sfiernslröm (c) ochSellgren (fp) som ansett att utskottet under 5 b och c bort hemställa b. ianledning av regeringens förslag och med bifall lill motionen 1975:565, yrkandet 3, lill Bidrag till drifl av enskilda vägar, m. m. för /76 anvisa etl reservationsanslag av , alt avräknas mot automobilskattemedlen, c. ianledning av regeringens förslag och med bifall till motionen 1975:565, yrkandet 2, lill Bidrag lill byggande av enskilda vägar för bud /76 anvisa ett reservationsanslag av , all av räknas mot automobilskattemedlen. Anslag tdl vägväsen -det, m. m. 2. belräffande avgiftsfinansiering av vissa störrevägprojekt av herrar () och i Vrångebäck (m) som ansettatt utskottet under 16 bort hemställa att med bifall lill motionen 1975:367,yrkandet C, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anförtrörande avgiftsfinansiering av vägar och broar. I det utskottsbetänkande som föreligger behandlas ett stort antalmoiioner som speglar den situation som uppstår när anslagstilldelningen ärotillräcklig. genomgående tema är att ett väl utbyggt vägnät är nödvändigtför alt det moderna samhället skall fungera. Inom slora områden ärlandsvägstransporter oftast del enda realistiska alternativet. Enlokaliserings- och regionalpolitik, som syftar lill all skapautvecklingsmöjligheter i alla delar av landet, gör det angeläget all även demindre länsvägarna förbättras - ett krav som accentueras av den eftersläpningsom råder i landet och av att den nuvarande vägsiandarden är i hög gradotillfredsställande i de flesta län. Fleraän motionärerna hyser denna uppfattning. generaldirektör harframhållit: "En belagd väg hör snart till de mänskliga rättigheterna. "Jag kan instämma i detta men måsle påminna om att 50 96 av delallmänna vägnätet ännu utgörs av grusväg. 50 96 är detsamma som väg.Med den kostnadsutveckling och den anslagstilldelning som har kommerdessa grusväg sannolikt att förbli grusvägar, och dåliga sådana, ännui mänga är. Anslag till vägväsendet, m. m. Denbehovsinventering som gjorts av under är 1974 visar att delexisterande behovet i förhållande lill givna kriterier pä vägstandard medförkrav pä byggsidan pä ca 16 mifiarder kronor. Behovet av kapital tillväginvesteringar stiger, och delsamma sker på driflsidan för att de vägar sombyggts skall kunna underhållas. 1 den situationen är det angeläget att vi nufår fram ett program för den långsiktiga vägplaneringen. Den kommitté somdepartementschefen tillsatt för att utreda dessa frågor beräknas också redovisasina ställningstaganden delta år. erinrar om det pågåendeutredningsarbetet och uttalar: "Undererinran om del anförda finner utskottet del allfiämt vara angeläget att delfortsatta utrednings- och planeringsarbetet bedrivs med all den skyndsamhel sombefinns möjlig samt all som resultat härav riktlinjer för den fortsattavägplaneringen saml ell långsiktigt program för den framtida vägpolilikensenast föreläggs . Någon försening härav genom del lillden trafikpolitiska ulredningen lämnade tilläggsuppdraget får ej ske. sålunda anfört bör av ges regeringen lill känna." Tillnästa år bör vi alltså ha de här riktlinjerna klara. Jag vill betona viklen avall den kommitté som arbetar verkligen lägger fram förslag lill elllångsiktigt program och all det programmet lar hänsyn lill den betydelse som enupprustning av det låglrafikerade vägnätet har ur regionalpolitisk synpunkt. Enligtvägverkels kriterier - och de är betingade av den ekonomiska åtstramningen -finns inga som helst förutsättningar för att kunna belägga vägar som harmindre trafik än 400 fordon . Skall dessa kriterier vara beslåendekommer, som jag förut har sagl, de grusvägar vi har - som alltså utgör 5096 av det allmänna vägnätet - all fortsätta att vara grusvägar. Pädessa vägar sker vikliga transporter. Där utförs praktiskt laget dagligenskolskjutstransporter. De här vägarna är den enda förbindelse många människorhar för att komma lill närmaste tätort eller lill sin arbetsplats. Jag har häri kammaren vid andra tillfällen sagl all vid en prioritering i fråga omvägbyggandet, framtvingad av bristfälliga anslag, får molor-vägsbyggandet kommai andra hand. Pengarna måsle främst gå lill en upprustning av de mindrevägarna. Del är en fråga om rättvisa, och det är ell krav på förbättring därbristen är störst. Omdel nu blirsä, vilket jag hoppas, att vi fåren långsiktigt vägprogram redannästa är och kanske t. o. m. kan ena oss om innehållet i ett sådant program, dåär del också vikligl all vi får ett ökat lekmannainflytande över den regionalavägplaneringen. utser landstingen ledamöterna i länsvägnämnderna, ochlänsvägnämnderna har besvärsrält över länsstyrelsernas beslul. Vi är mänga somupplever det som en brist att länsvägnämnden inte har direkt möjlighet attinför föra sin talan, utan föredragande i vägfrågorna vidlänsstyrelsen är en fiänsteman från . En lösning som är bättreän nuvarande ordning vore alt låta länsvägnämndens ordförande ingå ilänsstyrelsen som adjungerad ledamot närvägfrågor behandlas. föreslär nu att den skall fattaell beslut som innebär all regeringen bör ta upp della förslag lill ingåendeprövning. Omman dä får ell ökat förlroendemannainflyiande direkt pä vägplaneringen, kanman förvänta sig den bästa fördelningen ur regionalpolitisk synpunkt. Men jagvill säga att hur viktig planeringen i sig själv än är sä är den ändåointressant om del inte finns pengar till att verkställa det som man haråsyftat med planeringen. En planering för dess egen skull är meningslös, ochjag fruktar att den flerärsplanering som nu skall göra fram till 1980och över vilken länsstyrelserna skall yttra sig kan bli en papperstiger. Alljag uttrycker mig sä drastiskt beror på de direktiv somkommunikationsdepartementet har utfärdat till statens vägverk när det gällerplaneringsnivån för såväl flerårsplanerna som fördelningsplanerna . Departementet har i dessa direktiv sagt all flerårsplanernaskall grundas på elt ordinarie byggnadsanslag till statsvägar pä 765 mifi.kr., och del beloppet skall förutsättas vara nominellt oförändrat underytterligare fyra är. Ja,vad betyder del? Med den kostnadsutveckling som vi har haft under senare är kanman erfarenhetsmässigt förvänta sig en höjning av pris- och lönenivån med 10 96per år. Sker detta och man enligt direktiven fär etl reellt anslag pä 765 mifi.kr., sä betyder del att den summan är 1980 motsvarar 522 mifioner ochytterligare 324 mifioner. Ensådan utveckling måste självfallet medföra en drastisk nedskärning avvägbyggandel med ordinarie medel. Även med ökade AMS-anslag vidgas klyftanmellan redovisat behov och möjlig produKlion. Omden årliga höjningen av pris- och lönenivån stannar vid 5 96, innebär del ändåatt de 765 mifionerna är 1980 har ett realvärde pä 629 mifioner och fem årsenare är nere i 493 mifioner. Även en sådan utveckling måste betraktas sominle bara otillfredsställande utan verklighetsfrämmande när man ställerbehovet i relation lill anslagets storlek. Jag tror inle enskommunikationsministern skulle vara nöjd med en sådan utveckling, och jag ärdärför mycket förvånad över all kommu-nikalionsminislern lägger planeringen pådenna mycket låga nivå. Förhållandetär exakt detsamma när det gäller fördelningsplanerna. Regeringens direktivanger alt dessa skall grundas pä belopp, som är 345 mifioner. Därtillsäger regeringen all de behov som föranleds av 80 skall inrymmas inomde angivna ramarna. Jagvill erinra kammarens ledamöter om att de vägar som behövs för 80beräknas kosta 160 mifi. Här sker alltså i realiteten en minskning av de345 miljonerna med 160 mifioner, om det är så all kommun skall fä del avdel statsbidrag som kommunen är berättigad lill. Molden bakgrund som jag här försökt beskriva skulle jag sätta värde på omkommunikationsministern ville redogöra för sin syn på den snävaplaneringsram som han nu bestämt. Jag är väl medveten om den ovisshet som kanråda belräffande den framlida inriktningen, och jag Anslag till vägväsen -det, m. m. Anslag till vägväsen -det, m. m. är medveten om att detmåste göras prioriteringar såväl mellan olika Irafikslag som mellan olikakapitalkrävande resurser inom andra sektorer. Men vad jag inle förslår är låter utföra en planering som i realiteten stryper väg- och galubyggandeloch som otvivelaktigt innebär att de sämsta vägarna kommer alt bli ännu sämreoch all risken för alt allmänna vägar kommer att göras kommunala eller enskildaökar. Jag vill i delta sammanhang också uttrycka min förvåning över attkommunikationsministern i det dåliga planeringsläge som han själv harföreskrivit vid sina resor i landet lovar nya vägbyggen och vägupprust-ningar.Om inte de tidningar som utkommer i har fel, harkommunikationsministern utlovat 12 mifi. till en vägupprusining i Dalarna.Det är bra att kommunikationsministern upptäcker dåliga vägar, och del är braalt han ser till alt de får en bättre standard. Men den intressanta frågan ärju tillvägagängssället. Under de år som jag har suttit i traflkutskottet och istatsutskollets fiärde avdelning har den meningen alllid gällt - och det harman varit överens om från alla partier - att icke skall lägga sig ienskilda vägprojekt, utan skall besluta om medelsramarna, och sedanskall statens vägverk med utgångspunkt från den planering som är utförd isamråd med länsstyrelserna gradera vägbyggnadsprojekten i den ordning som deanses mest betydelsefulla. har många riksdagskamratermotionerat om enstaka vägobjekt, om mera pengar till sina län. Även den väg, somherr Noriing nu har uttalat sig om, finns med i motionsfloden. Utskottet har,troget sin principiella uppfattning, avstyrkt motionerna med hänvisning tillalt fördelningen och prioriteringen skall göras av statens vägverk. I det häraktuella fallet har statens vägverk inga pengar för den nu utlovade vägen. Denfinns hell enkelt inte med i sin helhet vare sig i flerårs- ellerlångtidsplanerna. Och var skall pengarna då las, och vem skall nu bli utan vägom en ompriorilering måste göras? Tänker kommunikationsministern ta dessapengar ur del särskilda anslaget pä 200 mifi. vill jag påpeka all för demgäller alldeles speciella regler; del skall råda arbetslöshet, vägbyggandelskall bestämmas i samråd med , det skall göras en objektivvärdering av vilka vägar som skall komma i fråga. Dessa 200 mifi. ärförvisso inle -i vafie fall har inle jag och troligen inte heller någon av minakamrater i trankutskottet uppfattat det så - avsedda all användas av kommunikationsministernefter eget bedömande. Jag hävdar med bestämdhet all de pengar ställerlill förfogande för byggande, underhåll och drifl måste användas i den ordningföreskrifterna säger. Om däremot kommunikationsministern tänker föreslåriksdagen helt nya pengar, specialdeslinerade lill i ,är del naturiiglvis en annan historia. Men då förväntar jag mig en proposilioni ärendet. Vägbyggandet och vägunderhållet i vårt land kan inte rimligen varaberoende av vad chefen för har för uppfattning närhan värderar vägar i länet utan måste föfia den planering som är föreskriven avriksdag och regering. Jagväntar med intresse pä kommunikationsministerns syn pä planeringsramarnasstorlek och vill gärna ha en förklaring lill varför kommunikationsministern nuingriper i den ordning som har varit gällande i så många är. Liksomi fiol har utskottet kunnat ena sig om all del särskilda anslaget på 200 mifi.kr. skall till fullo få ulnylfias och disponeras av . Utskottet sägervidare att detta förhållande inte skall innebära att en minskning av ordinarieberedskapsarbeten sker. Vad utskottet här har sagt innebär hell enkelt all delanser all anslagstilldelningen är minst 200 mifi. Jag vill gärnaullala min tillfredsställelse över utskottets enhälliga ställningstagande. Däremothar vi inle i utskottet kunnat ena oss om anslaget lill enskilda vägar.Utskottet är i sin helhet medvetet om behovet av pengar till dessa, menmajoriteten menar alt det kan tillgodoses dels genom alt man tar av desärskilda 200 mifionerna, dels genom alt regeringen begär medel pä tilläggsslalom särskilda skäl skulle finnas. Jaguttrycker min lillfredsslällelse med all utskollet delar uppfattningen attmedelstilldelningen är otillräcklig, men jag beklagar all man har en sähalvhjärtad inställning att man yrkar avslag på krav pä direkta anslag till deenskilda vägarna. Utskottsmajoriteten - i del här fallet socialdemokrater,kommunister och moderater - menar alt de 200 miljonerna räcker lill inle baraför vad de är avsedda till, nämligen byggande och underhäll, ulan också för deenskilda vägarna med statsbidrag. Detta är ell underiigt ställningslagande,inte minst av , som i sin reservation framfört tanken alt man skalllånefinansiera väg- och bostadsbyggandet. I den reservationen klagarmoderaterna bittert över den dåliga anslagstilldelningen lill allmänna vägar.Men när det kommer lill realiteter, dä det gäller konkreta ätgärder, nöjer desig med all skriva vackert och föra fram uppfattningen att vägavgifter skullelösa vägbyggnadsproblemen. Mitlenparliernaföreslår däremot en höjning av anslagen till enskilda vägar, såväl lillbyggande som till drift, med sammanlagt 12,2 mifi.