prot · FY0935 · 1975-12-31 00:00:00 — Varförskulle ett sådant förfarande vara omöjligt? Utrikesutskottels majoritetargumenterar inte, man bara slår fast en ståndpunkt. Jag antar all del är någraformaliteter, som uppskattas mer på UD än ute bland allmänheten, som här varitvägledande. Men nog behöver vi i etl klarare besked från de trepartier som i utrikesutskottet nu avstyrkt krav. Mängaforskare och publicister försöker alt pussla samman de informationer somkommer ut om . De har en svär uppgift, eftersom de inle har tillgängtill UD:s hemliga dossierer. Journalisten skrev i Expressenhäromdagen på föfiande sätt: "Deras möda löper den beklagliga risken allförbli fåfäng så länge de inte har möjlighet all kontrollera, väga och bedömasina rön mol bakgrund av den väldiga informalionsmassa som samlats i UD:sakt." resonerar om del här lägel och når slutsatsen att motionen457 anvisar en väg både all nå ökad offentlighet och all skydda enskildasberättigade intressen. Jag yrkar bifall lillreservationen. Hen i (m); öde har intresserat och upprörtmänga människor. , alltså för drygt 30 är sedan,bortfördes han, som här har nämnts av ryska trupper i , där han utövadeen omfattande humanitär verksamhet i krigets slutskede. Vad som därefter har skettvel vi väldigt litet om. Det har varit en serie av undanflykter och osanningarfrån de ryska myndigheternas sida och understundom har man haft en känsla av,särskilt i den här affärens inledningsskede, all del från svenski håll kanskeinte har gjorts vad som ändå varit möjligl för att vinna klarhet. FalletWallenberg har under dessa varit föremål för en intensiv politiskdebatt och för etl stort intresse frän allmänhetens sida. På en lång radpunkter föreligger oklarhet, inle blott vad gäller de ryska myndigheternashandlingssätt utan också rörande det sätt varpå man från svensk sida har sköttefterforskningarna och förhandlingarna. Iutrikesdepartementets arkiv finns en omfattande samling akter kring Wallenberg.Del rör sig om ganska mänga hyllmeter. Dessa är hemligstämplade på 50 år.De är inle ens tillgängliga för seriösa forskare. Dessa handlingar, som skullekunna kasta fius över en del av det som hänt , ligger alltså inlästai UD:s valv. Påsenare år har det framkommit en del vittnesmål som väckt betydandeuppmärksamhet i massmedia om alt vid en relativt sen tidpunkt- i slutet av 1960-lalel - skulle ha varit vid liv. Huruvida detta ärtrovärdiga vittnesmål undandrar sig milt bedömande. Del finns anledning att ifrågor av det här slaget vara skeptisk, därom råder ingen tvekan. Men del fårinle hindra alt debatten i ärendet onödigt stryps genom bristande tillgäng tilldet material som finns. Regeringenhar är 1957 och 1965 givit ut tvä s. k. vitböcker i ärendet. Det finns allanledning att de många vittnesmål som framkommit redovisas på ett motsvarande sätt. Härvid måsle självfallet allrimlig hänsyn tas lill det skydd som kan erfordras för all hindra etl röjandeav enskildas identitet. De dokument som innehåller känsliga uppgifter omenskilda skall naturiiglvis behandlas så att de inle kommer någon lill skada.Ingen har heller krävt alt arkivet ulan vidare skulle frisläppas. Tvärtom haralla de som deltagit i denna debatt varit fullt medvetna om de problem somfinns i del här avseendet. Utrikesutskottetsmajoritet har i sitt belänkande ingenting all i princip erinra mot att man gerut en vitbok. Jag tycker att det är ett värdefullt slåndpunklslagande. Det äremellertid mindre tillfredsställande att man i praktiken lägger ansvaret ochinitiativet i frågan på regeringen. Man överiåier åt regeringen att "vidden tidpunkt som bedöms lämplig" lämna en offentlig redogörelse förfallet. Det här uttalandet ger inga som helsl riktlinjer för när en vitbokskall kunna publiceras. Jagär, herr lalman, rädd för alt ingenting kommer all hända i denna fråga om interiksdagen ger elt klarare ställningslagande till känna. Därför vill jag yrkabifall till första all-satsen i molionen 1975:327, som väckts av ett stortantal moderata ledamöter här i kammaren. I sak skifier sig vårt yrkande frånuiskottsmajoritetens genom alt del här är fråga om en direkt beställning tillregeringen att sammanställa en vitbok av del slag som gavs ul 1957 och 1965. Jagvill understryka att det finns intressant material fören sådan vitbok. Jag harsjälv kommii att intressera mig för fallet och vet i någon utsträckningvad för slag av material som finns. Jag har genom olika omständigheter hafttillgäng till en del av del, och min bedömning är all det är material som är avsådant intresse all del, med vissa inskränkningar, bör komma lill allmänhetenskännedom. Idetta sammanhang brukar man ibland fä höra all del är osannolikt alt Wallenbergfortfarande skulle befinna sig vid liv. Inom parentes sagt skulle han i så fallvara drygt . Dess värre finns del naturiiglvis saker som talar föratt han är i livet, men därom har vi ingen som helst säkerkunskap och i vilket fall som helsl Offentliggörandeav handlingar om m. m. Offentliggörandeav handlingar om m. m. rymmer frågan så mängaintressanta aspekter, både politiska och principiella, all den inte utanvidare får avföras från uppmärksamhet. Jagär övertygad om att den föfier fallet med stor uppmärksamhetoch gör vad den kan för att skapa klarhet. Del är åtminstone mitt personligaintryck - i varie fall vad gäller , som jag i någon mån harkunnat överblicka. Hur frågan sköttes i inledningsskedet finns del olikauppfattningar om och dem vill jag inle ta upp i denna debatt. Men just mot denbakgrunden, herr lalman, tycker jag alt del verkligen är motiverat - och kaninle förstå den tvekan som uppenbarligen finns - att regeringen ger ul en sådanhär vitbok så snart del är praktiskt möjligl och att vi gör en direktbeställning pä den här punkten. I denna fråga finns del anledning för all la hänsyn lill detstora intresse som allmänheten och massmedia visat för öde.Det här intresset har manifesterat sig i en radtelevisionsprogram, en mångfald artiklar och en intressant nyutkommen bok iärendet. Det finns anledning all offentligt redovisa det som hänt under desenaste 10 åren, dvs. sedan den senaste vitboken gavs ul. Låt oss därför hoppasatt det inom en inte alltför avlägsen framlid kommer ett frisläppande av såmånga dokument som möjligl och att dessa görs tillgängliga för forskningen. Enligtmin mening har riksdag elt moraliskt ansvar för att åtgärder av dellaslag vidtas. Vi får inte glömma bort och inte skjuta ifrån oss del gripandemänniskoöde som representerar. Jag ber att få yrka bifall lill första all-satsen i molionen 1975:327. 1detta anförande instämde samt herrar Schött och Hovhammar(samtliga m). Hen iStockholm (s); Denna fråga, som rör , är en av de frågor på vilka detunder lagts ned elt mycket omfattande arbete för all skapa klarhet i.Såsom i sade i sill anförande har del vid tvä olikatillfällen getts ul vitböcker, vilket naturiiglvis i och för sig varnödvändigt. När nu nya ätgärder krävs kan man bara konstatera, vilketutrikesutskottet har gjori, alt det inte har inträffat någonting nytt som germöjlighet och grund för fortsatta undersökningar i ärendet. Den20 besvarade utrikesministern här i kammaren en interpellalion iärendet. Han tog upp frågan om de rykten som har cirkulerat om att Wallenbergskulle leva och all uppgifter härom kommit från olika personer.Utrikesministern kunde därvid meddela att undersökningar skulle göras i samtligade fall där sädana rykten kommer till regeringens kännedom, och sä harregeringen också förfarit vid varie tillfälle som sådana rykten har dyktupp. Men vid varie tillfälle har man kunnat konstatera all del inte har funnitsmöjligheter att fä fram några uppgifter som ger dessa rykten en sanningshall.Vi kan också konstatera alt det inle har tillkommit några uppgifter avsådant slag. Närvi i utskottet har behandlat motionerna i delta ärende har vi varit tämligenense om att del i varie fall inte f n. finns möjligheter att fä fram någontingsom ylleriigare belyser frågan. Ändå har reservation anförts av tvä ledamöteri utskottet, något som dock inte förrycker enigheten i synen på denna fråga inomutskottet. Jag vill med det anförda yrka avslag på i Nässjöhemställan om bifall till molionen 327. Jag yrkar avslag på denreservation som är fogad vid utskottets betänkande och bifall till utskottetshemställan. Offentliggörandeav handlingar om m. m. HenAHLMARK (fp): log inte upp huvudpunkten i reservationen, nämligenalt del finns elt utomordentligt omfattande hemligstämplat material i UD:sarkiv. Det vore av värde för forskningen, för journalistiken och förallmänheten all få tillgång till delta material utom sådana handlingar som kanskada enskilda medborgare. Nuförsäkrar all ingenting nytt har inträffat. Del vet vi inte förränvi får se materialet. påstår vidare att utrikesministern - närrykten förekommit - gjort allt vad han kunnat för att undersöka deras bakgrund.Del kan vi heller inle få klarhet i förrän vi får se materialet. HerrGeijer säger kategoriskt all del inle finns något nytt som belyser frågan. Ja,vi vel ju inte ens vad som finns i de gamla handlingarna som kan belysa frågan,eftersom della material är hemligt. Viliberaler har den utgångspunkten att del är hemligslämpeln som skall motiveras,inle offentligheten. Vi har funnit en lösning på frågan hur man skalloffentliggöra Wallenberghandlingarna ulan att utsätta framför allt någrasovjetiska medborgare för risker. Regeringen bör tillsätta enmedborgarkommission av experter med erfarenheter från diplomati, journalistikoch historisk vetenskap. Den får gå igenom allt material och ge regeringen rådom vilka handlingar som inle bör släppas fria och vilka som kan offentliggöras. Men ulrikesuiskoliets majoritet säger;"Ansvaret för frågan om offentliggörandet kan inle delas av enmedborgarkommission på det säll som föreslagits i motionen 457," Jagställer till utrikesutskottets majorilel frågan: Varför kan man inle göra det?Är inle detta ett bra sätt alt både verka för ökad offentlighet och värna omenskilda medborgares berättigade intressen? Hen i (m); Detta är, som jag sade i milt första anförande, en fråga som verkligen haren gripande mänsklig aspekt, och jag tycker mol den Offentliggörandeav handlingar om m. m. bakgrunden all densjälvfallet inle bör vara föremål för partipolitisk strid. Jag tror inte attdet pä något säll gagnar saken. Vadfrågan nu gäller är om vi i form av en vitbok skall ge ut del material, somkommii fram , på samma sätt som tidigare skett och ivilken utsträckning vi skall låta tidigare material i ärendet blioffentliggjort. Beträffandeden första punkten - vitboken - är del min bestämda uppfattning att det underde tio åren har hänt så pass mycket att del motiverar utgivandet av en vitbok.Jag har här en del av det material som enligt mitt säll alt se skulle kunnapubliceras i en sådan vitbok, naturligtvis med vissa strykningar för allenskilda människor - inte bara från utan också från iövrigl - inte skall komma lill skada. Det här materialet, herr lalman, är avintresse, av allmänt intresse. Närdet gäller handlingarna i övrigl från den här långa liden har jag svårt attförstå den tveksamhet som finns, i varie fall mot all låta seriösa forskare fåtillgäng lill materialet. Jag tycker alt del inte rimligtvis borde kunna finnasnågon sådan tvekan hos utskottsmajoriteten och hos regeringen. Vadsom händer i det här ärendet är del naturligtvis svårt all yttra sig om.Vi vel så förfärligt litet därför att så mycket är hemligstämplat. Jag vill ialla fall passa på tillfället att säga, all jag är övertygad om all man gör vadman kan. Såvitt jag kan förstå har också regeringen tagit de nya uppgifter somhar kommit fram på allvar och vidtagit de undersökningarsom behövs. Mol den bakgrunden har jag, herr lalman, litet svårt att begripavarför man inle vill gå med pä vare sig vitbok eller offentliggörande.Ell slåndpunklslagande av som är mera preciserat än del som finns iuiskottsmajoritetens skrivning skulle kunna föra den här frågan framåt. iStockholm (s): i säger att detta är en fråga som inle bör bliföremål för partipolitisk strid, och det vore väl det mest olyckliga man kantänka sig. Jag vel inle var han har fått en så befängd tanke ifrån. Regeringenskulle naturligtvis inte ha ell dugg intresse av all göra detta till enpartipolitisk stridsfråga, och jag föreställer mig all det skulle vara svårtatt göra det, även om man ville det. HerrBjörck talar som om han egentligen kände lill allt del där materialet själv,vilket jag inte vet om han gör. Jag har svårt alt tro att han verkligen harhaft möjligheter all så tränga in i materialet. Närvi i utskottet har behandlat denna fråga har vi naturligtvis också trott på attregeringen, som den säger, är beredd att göra alla de undersökningar ochklarlägganden som del finns möjlighet all göra. En väsentlig punkt här är justatt man bör vara aktsam med offentliggöranden med hänsyn lill svårigheter somvissa uppgiftslämnare skulle kunna komma all få. för ettresonemang som om man skulle kunna offent- liggöra materialetomedelbart, bara man får titta pä del först. Regeringen har möjligheter all dag offentliggöra material som man bedömer att man kan offentliggörautan all åstadkomma svårigheter för olika personer. Varför skulle haell intresse av alt fatta elt beslut som gör det omöjligt att skydda personer,som har varit hyggliga nog att hjälpa lill med utredningar på olika punkter ochsom kanske har lämnat uppgifter under löfte om all dessa icke skall bringastill offentlig kännedom? Det finns naturiiglvis ingenting som talar för attregeringen har något annat intresse av hemligstämpeln, när man under dessa 30år har lagt ned etl så intensivt arbete. Del är riktigt som sade iell av sina anföranden att på finns hyllmetrar medhandlingar som berör och hans öde. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan och avslag på övrigaförslag. Offentliggörandeav handlingar om m. m. HerrBJÖRCK i (m); och jag är uppenbariigen överens om - och det ärroligt - att detta är en fråga som inte bör bli föremål för partipolitiskstrid. Om vi är överens och om del nu inle råder några olika uppfattningarpartipolitiskt sett i detta sammanhang, har jag svårt att förstå den tvekan somtydligen finns hos utskottsmajoriteten att ta ell steg framåt i denna fråga ochoffentliggöra en del av materialet. Jaghar, herr lalman, naturligtvis inle haft möjlighet all gä igenom hela dettaarkiv. Det har jag ingen som helsl rätt till. Men har jaghaft möjlighet att se på en del av det material som finns. Det materialettycker jag är så pass intressant att det är värt en publicering. Jag villunderstryka att vi moderater när del gäller såviii jag kanförslå har vitsordat all denna fråga har skötts på ell vederbörligen rikligtsätt av regeringen. Just därför har jag svårt all förslå varför regeringenmotsätter sig en vitbok, när regeringen var med på detta 1957 och 1965. Visst flnns det svårigheter när det gäller etlarkiv som omfattar sä här många hyllmeter. Saken är emellertid bortåt 30 årgammal . Under dessa har man väl haft alla rimligamöjligheter all successivt låta en del av materialet bli offentligt. frågar varför skall falla ett beslut, sominle skyddar enskilda medborgares intressen. Del undrar jag med. Ingen harheller yrkat på ell sådant beslut. Vad vi har begärt är en medborgarkommissionmed den sammansättning som slår i motionen och reservationen och med denuppgift som där beskrivs. Kommissionen skulle arbeta för ell offentliggörandeav det mesta av del mycket stora material som finns om i UD:s arkivulan att hota enskildas säkerhet. Jag vill fråga : Av vilken anledning skriver utskottet att "ansvaret förfrågan om offentliggörandet kan inle delas med en medborgarkommission på delsätt som föreslagits i molionen 457"? Vilka konkreta skäl finns mol ensådan lösning? Offentliggörandeav i (s): Ansvaret föroffentliggörande måste las av regeringen m. m. - inle av någon annan, även om del kallas för enmedborgarkommission - när den dagen inträffar att offentliggörande skallske. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan. HenAHLMARK (fp): Det är sant att regeringen fattar beslut om offentliggörandet. Menregeringen kan ta råd av en medborgarkommission. Del skulle rensa luften i denhär frågan alt offentliggöra en rad handlingar av stort allmänt intresse. Överläggningenvar härmed slutad. yttrade: Under överläggningen haryrkats dels bifall till utskottels hemställan, dels bifall till reservationenav fru tredje vice talmannen och och dels bifall tillpunklen 1 av hemställan i motionen nr 327 av i m, fl, Proposilionerställs först pä sistnämnda yrkande och därefter pä utskottets hemställan iövrigt. Punkten1 av hemställan i motionen nr 327 av i m.Jl. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 327 imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr2, såvitt avser punklen 1 av hemställan i molionen nr 327, röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 327 imotsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följanderesullal; . Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av frutredje vice talmannen och i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i övrigt ibelänkandet nr 2 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av fru tredje vice talmannen och herrÅberg i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrAhlmark begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat; §7 Förvärv av aktier i Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 8 medanledning av propositionen 1975:7 om förvärv av aktier i motioner. I propositionen 1975:7 () haderegeringen föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att godkänna avtal efter deriktlinjer chefen för anfört mellan staten och PRIBO (Prippbolagen)Aktiebolag, 2. till Förvärv av aktier i på tilläggsstat riksstaten för /75under fonden för statens aktier anvisa ett invesleringsanslag av 232 000 000kr., 3. uppdra ål fullmäktige iriksgäldskontoret att ikläda staten garanti för lån till Aktiebolaget och m.m. med sammanlagt högst . Idetta sammanhang hade behandlats de i anledning av propositionen väcktamotionerna 1975:614 av m.fl. (m) och 1975:618av (), i vilka hemställts att skulle avslåpropositionen. attriksdagen med bifall till proposiiionen 1975:7 och avslag på motionerna1975:614 och 1975:618 skulle 1. bemyndiga regeringen alt godkänna avtal mellanstaten och PRIBO (Prippbolagen) Aktiebolag efter de riktlinjer som angivits ipropositionen, 2. till Förvärv av aktier i pä tilläggsslal IItill riksstaten för /75under fonden för statens aktier anvisa ell investeringsanslag av 232 000 000kr,, 3. uppdra åt fullmäktige i attikläda staten garanti för län till Aktiebolaget och m, m, med sammanlagt högst , jämte räntor. Reservation hade avgivits av herrar Regnéll (m) ochKomsledt (m) som ansett att utskottet bort hemställa att med bifall lill motionerna 1975:614och 1975:618 skulle avslå propositionen 1975:7. Hen REGNÉLL (m): Moderata samlingspartiet har yrkat avslag på regeringsförslaget attstaten skulle etablera sig som öltillverkare och Coca-Cola-agent genom att köpaaktiemajoriteten i Bryggerier. Vi kan inle se något skäl som talar fören sådan åtgärd, däremot många som talar mol. Nyklerhelspolitiskaskäl kan, säger de som har arbetat inom alkoholpolitiska utredningen, inteåberopas för ett statligt engagemang i produktions- och distributionsleden.Utan att vara särskilt kunnig på området vill man väl säga, som det har sagtsförut, all det finns inga skäl alt tro att ett slatsbryggt öl skulle ha mindreeffekt hos missbrukare än vad ett KF-bryggt öl eller ett öl bryggt i privatregi kan ha. De synpunkterna kommer att utvecklas av , somefter vad jag ser har anmält sig på talarlistan, och jag avstår därför från attkommentera dem mera. Densom skrivit proposiiionen och föredragande slalsrådel har verkligen haft klentmed argumeni. Man tycker sig ha rält alt fordra en starkare argumentering närdel gäller all sätta ungefär en kvarts mifiard kronor på marsch i en näraframtid och i en icke alltför avlägsen framlid ett belopp som kommer att uppgåtill något i samma stil. Det enda som läsaren av propositionen ochriksdagsmännen får vela är all del från allmän synpunkt är lämpligt att statenhar ett dominerande intresse i tillverkningen av malldrycker. Men är detverkligen sä? Jag vill påstå att det från mänga allmänna synpunkter tvärtomalls inte är lämpligt. Vivel mycket väl hur stora problem vi redan har att finansiera den statligaverksamheten sådan som den nu är. Har vi inle vetat del tidigare, så har vifått nya besked om det under den långa debatt som förts här kringfinansutskottets problemalik om hur vi skall finansiera vår statliga verksamheti det trängda ekonomiska läge som vi nu befinner Kan det då varariktigt all staten i olrängl mål sätter lill ytteriigare pengar på en uppgiftsom denna? Moderata samlingspartiet menar att svaret är nej. VLsst är vimedvetna om att det också i trängda budgetlägen uppslår situationer då det kanvara både rimligt och riktigt att staten medverkar, men då bör särskilda skälföreligga. Och vi kan inte se att del är fallet med Pripp-köpel. Motstrukturen i bryggerinäringen kan inga invändningar riktas. Den som inte visstedet förut kan lära sig det genom att läsa propositionen. Huvuddelen avmaltdryckstillverkningen sker vid rationella anläggningar, och någonmonopolsituation existerar inle. Vi vel alla alt Kooperativa Förbundetsbryggerier har en stark ställning vid sidan av de privata förelagen. Statenbehöver alltså inte gå in för all sanera branschen. Vidarehar vi väl i många sammanhang medverkat till alt salsa statliga pengar, när vihar bedömt del sä att del skulle komma ut gynnsamma lokaliseringseffekler urdella. Men finns del ingen som helsl anledning alt tro att en satsning avdenna kvarts mifiard och ytterligare pengar senare skall fä några gynnsammalokaliseringseffekler. Som del nu är bedrivs tillverkningen huvudsakligen iStockholm, och , alltså i områden där del redan finnsgott om sysselsättning, , och några planer på att planlera ul delta litet häroch där i landet föreligger säkeriigen inte från den tilltänkta köparens sida. Sedanfår man väl också säga all där del privata näringslivet möjligen varitotillräckligt initialivkrafligl och inle tagit lill vara möjligheter attnystaria företag pä grundval av nya idéer, förbättrade produktionsmetoder ellernågonting sådant, där godkänner vi givetvis också alt staten går in med sinapengar. Men inte heller här kan man se någon löftesrik framlid. Ingen harkunnat göra gällande all del skulle komma fram något särskilt gott öl i denstatliga regin eller något öl som ur andra synpunkter är mera lämpligt ochhanterligt än vad de ölsorter kan vara som man nu trakteras med. Nej, det blirnog samma gamla öl och samma och som kommer att köras utmed de bilar som kanske får ett nytt varumärke. Sammanfattningsvis;Inga gynnsamma strukturförändringar, inga gynnsamma lokaliseringseffekler, ingagrundade förhoppningar om nya produkter. Hardet då varit fråga om ell erbjudande från säfiarens sida som har varit sålockande att man frän statligt håll inle har ansett sig kunna säga nej? Det äralltid svårt att bedöma rimligheten av en värdering.