prot · FY0927 · 1975-12-31 00:00:00 — Torsdaeen den *anställda och företagarna i ell förelag gemensamt bestämmer i fö-27 februari1975 retaget men att man skall försöka undvika att någon från centralthåll --------------- lägger sigi företagets löpande skötsel. Om maktkoncen- Vi haralla sett alt det kan vara nödvändigt för samhället att gripa trationen inom det in iell förelag som råkat i svårigheter. Den saken behöver vi inte dis-privatanäringslivet kulera. Det är aktuellt , och del har varit aktuellt vid mångatidigare tillfällen. Men vi på liberalt håll anser att företagets löpandeskötsel är någonting som de anställda och ägarna tillsammans skall bestämmaöver. Där skall de anställda ha medbestämmanderätt. Där finns det också enskillnad mellan en socialistisk och en socialliberal syn; det skall vi intedöfia. På praktiska punkter kan vi samarbeta, men målet: hur samhället skall seul, är inte delsamma. HerrHERMANSSON (vpk); Jag vill göra en kommentar i anknytning till en del av del som herrSven i sade senast. HerrGustafson påstod att när man från arbetarrörelsens sida var tveksam omhuruvida en representation i de kapitalistiska företagens styrelser verkligenskulle vara en vinst från förelagsdemokralisk synpunkt, så var del därför hade den åsikten inom arbetarrörelsen alt de anställda inte var mogna attsitta med i styrelserna. Jag vill bestämt bestrida att del skulle ha varitmotivet. Nej, motivet var i stället fruktan för den bindning vid dekapitalistiska ägarnas och företagarnas intressen som en sådanstyrelserepresentation ulan verklig makt skulle innebära. Del var därför somfackföreningsrörelsen var tveksam, och del är därför som jag och det parti somjag representerar allfiämt är tveksamma och anser att den vägen inte leder lillnågon demokrati i företagen. Den binder i stället upp de anställda. Närdet sedan gäller den definition på skillnaden socialism och liberalism som jaggjorde instämde i den. Vi menar al'l arbetarna skall ha helabestämmanderätten i företagen. Men jag vill göra elt viktigt tillägg till delsom sade fortsättningsvis. De som har satsat kapitalel i desamhällsägda företagen är ju arbetarna själva, dvs. Del finnsalltså inte där någon motsatsställning längre mellan dem som utför detproduktiva arbetet och dem som är ägare till företaget. Men vi menar att det ärarbetet som skall konstituera bestämmanderätten och makten i företagen. Det ärsocialisternas ståndpunkt. Bara någraord till i . Jag utläser ur hanssenaste anförande alt han anser alt också ägan- demedverkan för deanställda kan medföra rätt lill inflytande och makt i företagen, mendecentraliserat, dvs. för de anställda i företagen. 102 detta, blir del nog inle svårt all finna framkomliga vägar i dennafråga. Hen iGöteborg (fp): talade i sin senaste replik om motivet till attfackföreningarna varit tveksamma lill de anställdas styrelserepresentation.Den repliken bör riktas inle lill mig utan till industriministern, som justhade anfört det motivet. Jag sade för min del att vi i redan på1960-lalel ansåg all de anställda var mogna all la del ansvaret. För övrigtkänner jag myckel väl inställning lill detta. Indusiriministerngick inte närmare in på frågan, om de anställda skall ha sin medbestämmanderätti kraft av elt kapitalinnehav eller i kraft av all de är anställda. På denpunkten vill vi mycket starkt understryka att det är i kraft av alt de äranställda de skall ha sill medbestämmande. Om de anställda i elt företag därlål oss säga fiärde AP-fonden köpt aktier skulle få fullmakt att företrädaAP-fondens aktiekapital vid bolagsstämman, skulle del inte innebära all defick något större inflytande på företagets skötsel. Jag kan också hänvisa tillherr , som har talat om SJ. All de anställda hardelaktighet i stora, kollektiva, anonyma fonder tror vi alltså inte kan genågot verkligt medbestämmande. Ommaktkoncentrationen inom det privata näringslivet HenHERMANSSON (vpk): För att protokollet skall bli fullständigt vill jag för alt del var mol beskrivning av fackföreningsrörelsensmotiv som jag vände mig. Jag menar att hans be-. skrivning var oriklig. HerrSVEN i (fp): För protokollets skull kanske jag måste relatera hur det låg lill. Detvar så att industriministern sade alt man från arbetarrörelsens ochfackföreningsrörelsens sida var tveksam lill styrelserepresentation, därför inte var säker på att de anställda var mogna au ta det ansvar som detinnebär att vara siyrelserepresentant. På della svarade jag alt vi redan vidden tidpunkten ansåg att de var mogna att ta del ansvaret. HenHERMANSSON (vpk): Då får jag vända mig både motindustriministerns beskrivning och mot återgivande avdenna beskrivning. Bägge var lika felaktiga. Vi skall väl inte hålla på och tolka. Jag har sagt alt vi hade kontaktmed LO i denna fråga. LO gjorde sin bedömning med utgångspunkt i vilka problemsom var angelägnast alt lösa. Man frågade sig: Är vi mogna att ta på ossutbildningsansvaret osv. för dem som blir styrelserepresentanter? Nr 27 Vitillmätte - vilket vi gör i vår verksamhet - de fackliga organi- Torsdaeen den saiionernasuppfattning en avgörande betydelse, och därför avvaktade '''" ' ' " "" ' tidpunkten var lämplig. Delta är bara alt Om planerna på ett valsverk vid NJA Överläggningen var härmed slutad. §9 Om planerna på ett valsverk vid NJA Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,nr 22, och anförde: har bett mig redogöra för planerna på all byggaett stort valsverk och för sättet på vilket olika förhandlingar förts i dennafråga. Isamband med att marknaden för stålämnen från 80 kartlades varNorrbottens i kontakt med en rad stålverk inom och utom Europa.Diskussioner om framlida leveranser av ansenliga kvantiteter ämnen fördes bl.a. med Kruppkoncernen, som planerat ett valsverk i för export av balkpå världsmarknaden. log i delta sammanhang upp samtal om möjligheternaall förlägga en valsverksutbyggnad i samband med . NJAhade på sitt ordinarie investeringsprogram en utbyggnad av den egnavalsningskapaciteten i del "gamla" stålverket. Efter beslutet omStålverk 80 var del emellertid tveksamt om NJA kunde lä på sig ettfinansieringsansvar för en egen valsverksutbyggnad, varför denna investeringmåste skjutas . Beslutet om 80 innebar en så stor satsningvid NJA alt del ekonomiska utrymmet inle ansågs medge en utbyggnad av egenvalsverkskapaciiet. Ett samarbete med Kruppkoncernen skulle emellertid kunnagöra del möjligt att tillgodose del egna valsningsbehovet somfinansieringsbördan och det administrativa ansvaret kunde delas med elt annatföretag. SedanNJA-ledningen under hand inhämtat regeringens medgivande att upptaförutsättningslösa diskussioner med Kruppkoncernen har preliminära utredningarpåböfiats i samarbete mellan de båda företagen. Vid slutet av 1975 räknar manmed alt kunna ta ställning till om det finns kommersiella och tekniskaförutsättningar för en fortsatt projektering. Diskussionernaom ett gemensamt valsverk vid NJA har således kommit i gång efter en förfråganfrån Kruppkoncernen, som står inför alternativa lösningar i fråga om utbyggnadav den egna valsningskapaciteten. NJA har inte haft anledning att ändra sinsyn på ämnesmarknaden och möjligheterna att finna avsättning för produktionenfrån 80. NJAhar på egen hand fört och för diskussionerna med företrädare för Kruppkoncernen. Såväl departementet som Statsföretags ledning hålls 104 informerade om utvecklingen. Hen (); Jag bei" att få tacka industriministern för svaret på mininterpellation. Redan från börian vill jag säga att jag finner svaret delvishäpnadsväckande. Isamband med alt regeringen föreslog och sedan beslutade att Stålverk80 skulle byggas framställde vi från moderata samlingspartiet tre krav. Förstoch främst ansåg vi att man borde på tidigt stadium sätta in åtgärder för attförhindra den utarmning av inland, framför allt Tomedalen, somsuget lill annars skulle komma alt innebära. Socialdemokraterna, som inlegärna ville se några som helst avigsidor med 80, förkastade dettaförslag. Först i dagarna har indusiriministern gett departementsrådet specialuppdrag all ägna uppmärksamhet åt denna fråga. Några skriftligadirektiv tycks inte ha fått, och det är svårt att veta om manverkligen inom industridepartementet tar tillräckligt allvarligt på dessasvårigheter. Jag vill fästa uppmärksamheten på att om man utöver 80byggde ett stort valsverk skulle suget från inlandet ytterligare ökas. Vårandra anmärkning gällde öppenheten eller rättare bristen på öppenhet idebatten och i regeringens redovisning av projektet. Utredningsmaterialethemligstämplades i stor utsträckning. JO hade f ö. vissa synpunkter påformerna för denna hemligstämpling. Men viktigare än del formella ärnaturligtvis att hemligstämplandet starkt försvårade för oppositionen att fåden inblick som hade behövts för att bedöma realismen i planerna på Stålverk80. från vår sida underströk delta i debatten om 80 i majförra året. Dennabrist på öppenhet lägger ett extra stort ansvar på regeringen. Att öppenhetenvarit bristfällig visar sig även av interpellationssvaret. Det framgår nu befunnit sig i diskussioner om möjligheterna allbygga ut 80 till att omfatta också ett stort valsverk. Inte elt ordsades om delta i propositionen. Inle ett ord yttrades om detta i debatten den28 maj av regeringens talesmän. Inte ett ord har sagts från NJA-håll om att manhade sådana planer. Bristenpå öppenhet har också tagit sig ell annat uttryck. Industriministern visadeförra året en, som jag tycker, ganska farlig irritation mot alla som vågadeannat än lovprisa idén att bygga 80. bad trefristående ekonomer att göra en grundlig utredning om detta projekt. lades fram och visade på en del frågetecken visste desocialdemokratiska debattörerna inle till sig av ilska. Industriministern självgick så långt att han hotade att fortsättningsvis inle ha medIndustriförbundet att göra. När från och jag ställdefrågor i hur indusiriministern kunde komma på tanken att på det visetförsöka utöva förtryck i en fri debatt, vägrade han alt svara på våra frågor.Som alla vet är det myckel ovanligt att man vägrar att svara på en enkel frågai . Förravåren skapade industriministern och andra socialdemokrater en synnerligenotrevlig atmosfär i debatten om 80. Omplanerna på ett valsverk vid NJA Nr 27 tecken på detta är den ganska dåliga behandling som chefen för Tnrsdaeen den företagutsattes för, när han vågade offentligen uttrycka vissa negativa synpunkter på slålverksplanerna. Vårtsamhällssystem bygger på en fri debatt. Om planerna på ett därförpåtagit sig ett ovanligt ansvar genom att visa sådan ovifia och valsverk vidNJA brist på öppenhet. All olusten inför regeringens försök alt fördöma dem somuttryckte farhågor inför planerna på 80 eller som ville dis-kulera deplanerna finns även inom socialdemokratin framgår av en stor artikel avchefredaktören för , , i fiol under rubrikenRäta ut frågetecknen kring 80. Dessafrågetecken tycker jag inte rätas ut, utan de kroknar ytterligare när man nuhör alt planer på en utvidgning av 80 fanns redan då beslutet fattadesmen aldrig redovisades i debatten. Att dessa planer över huvud taget har kommittill offentlighetens kännedom i beror på att Arbetets korrespondent iBonn hörde talas om dem i . Deltredje krav som vi ställde i samband med att beslut fattades om 80 -och vi deltog i det beslutet; vi ansåg att såvitt man kunde bedöma, svårt somdet var med tanke på hemligstämplingen och annat, borde projektet kunnarealiseras - var att 80 skulle byggas i samarbete med andra svenskastålförelag. På detta säll skulle man kunna minska riskerna med utbyggnaden. Viansåg nämligen alt svårigheterna var större än regeringen tycktes medveten om.Ett samarbete med annan sakkunskap än den som fanns inom NJA hade varit enutmärkt metod alt minska dessa risker. Finansieringen hade också på della sättkunnat underlättas. Men socialdemokraterna ville inle alls höra talas om någotsådant. De sade att del var helt omöjligt all blanda in andra intressenter iStålverk 80. Isill inlägg i debaiten förra årel avslutade näringsutskoltetssocialdemokratiske orförande en mol riktad ironisktirad på följande sätt: "Attbilda ett särskilt bolag tycker jag skulle vara tokigt också från en annansynpunkt. Då avskärmar man sig från de erfarenheter och den kunnighet som NJAhar på platsen. Är det inte vettigare att göra vad man kan för att befria dennuvarande chefen för från rutingöromål - det är styrelsens ochStatsföretags sak all ordna det. Han är en helt nödvändig person i dennauppbyggnad - utan honom skulle jag ha svårt all länka mig del härbeslutet." Industriministernavfärdade vårt förslag i mycket korta ordalag. Han sade att någon ytterligaresakkunskap och erfarenhet inle behövdes utöver den som fanns inom NJA. Majoriteten inäringsutskotlet skrev föfiande om vårt krav: "En sådan uppdelning av den samlade malmförädlingsverksamheten i på två bolag som motionärerna tänker sig kan enligt utskottets mening inte vara rationell och avstyrks föfiaklligen bestämt." 106 Mot denna bakgrund tror jag att flera med mig blevhäpna när vi hördeindustriministern säga: "Ett samarbete med Kruppkoncernen skulleemellertid kunna göra det möjligt att tillgodose del egna valsningsbehovetsamtidigt som finansieringsbördan och det administrativa ansvaret kunde delasmed ett annat företag." Delär snabba växlingar i uppfattningen om vad som är klokskap i delta fall. Attsamarbeta med är tydligen roligare än att samarbeta med svenskastålföretag. Enlekman häpnar ibland när han läser om alla planer i NJA. Man skall samarbetamed , man skall ha en omfattande försäljning av ämnen lill , manfunderar på all bygga en stor omlastningshamn på , man tänker sigmöjligheten alt köpa järnmalm från och man önskar sig en alldeles egenkolgruva i . En lekman undrar om här inte finns en risk att man gapar överför myckel och all man glömmer inför en hägrande framtid. Jag säger inledet här i någon illvilja mot NJA. För alt undvika medvetna eller omedvetnamissförstånd hos industriministern vill jag understryka alt jag önskar attdetta förelag skall gå bra och alt del är därför jag blir orolig när jag läserom allt detta. Jagär också orolig inför det projekt som aktualiserats i min interpellation,nämligen att man skall bygga ett nytt stort valsverk i samarbete med Krupp.Frågan huruvida del projektet är realistiskt fordrar ell svar, alldelesbortsett från den kritik man kan rikta mot den brist på öppenhet somindustriministern visade förra årel. Frågan fordrar också ell svar alldelesbortsett från de irrande manövrer ni gör när det gäller er uppfattninghuruvida man skall samarbeta med andra företag eller inte. Jaghar för min del inte underlag för alt avgöra huruvida del är klokt all bygga ulell sådant här valsverk eller inte. Men när jag ser delta i sammanhang med vadsom händer i och i NJA blir jagen smula skeptisk mot klokskapen i del.Jag har redan nämnt de ökade riskerna för inland av ytterligareinvesteringar i . är snabbast expanderande område. Orondär uppe, herr industriminister, är påtaglig, så fort man kommer utanförLuleå. Och jag undrar om del inte böriar sprida sig en viss oro även i Luleåinför de oerhört stora omvälvningar del här är fråga om. Del är möjligt att delmed ytterligare utbyggnader skulle bli besvärligt även för dem som bor iLuleå. Lägel där uppe är redan så pass ansträngt att socialdemokraterna i denkommunala beslutsordningen frångår sedvanliga kommunaldemokralis-ka principer.Jag undrar alltså - dock ulan att ha tillräckliga kunskaper om detta - om intedel bästa även för vore att försöka smälla verkningarna av de redanfattade besluten om utbyggnad. Menäven om man bortser från sådana mer samhällsekonomiska frågor och begrundar vaddetta valsverk kan komma all innebära, reser sig frågor. Förra årel var ellsynnerligen glänsande stålar då alla världens stålföretag visade rekordvinster.Dock inle NJA! Jag kritiserar inle NJA för att företagel gör förluster - det ärinte min poäng just . Men del är ändå att notera att förlusterna förra.årelvar . Omplanerna på ett valsverk vid NJA Nr 27 den nuvarande vikande stålkonjunkturen är det inte uteslutet alt för- Torsriaeen den lusiernablir betydligt större under innevarande år. Jag är som sagt inte 27 fehniari 1975 uteefter att kritisera delta, utan jag gör konstaterandet bara för alt påpeka allverksledningen rimligen måsle ha större administrativa uppgifter på Om planerna på ett hand änman räknade med när man log för givet att NJA skulle vara valsverk vid NJAvinstgivande . Man måsle ha fåll större problem på halsen.Dessutom innebär dessa förluster all möjligheterna alt självfinansiera en delav investeringarna i 80 - något som ju ingår i finansieringsplanen -kommer att kraftigt inskränkas. Och inte bara del - här kan det bli nödvändigtalt stora finansiella resurser från Statsföretag eller t. o. m. från staten,dvs. skattebetalarna, sätts in för all klara dessa förluster. Sedanundrar jag om del bara är det "gamla" NJA som fått större svårigheterän man räknat med och om inte också själva 80 är utsatt för problem aven annan omfattning än industriministern hade tänkt sig . Jag trortyvärr all socialdemokraterna underskattat de rent administrativa svårigheternaall förverkliga så stora satsningar som 80 innebär - svårigheter somföranledde oss att kräva samarbete med andra företag, svenska förelag. Del förefallernu också som om det fanns vissa spänningar rent organisatoriskt i självaförelaget. Mol den bakgrunden blir jag förvånad när jag hör alt goda krafter iNJA är sysselsatta med alt fundera på eventuellt ytterligare en storinvestering i ett valsverk i stället för att manövrera de gamla investeringarnai NJA och förverkliga de beslutade utbyggnaderna. Detär antagligen dessutom så, att 80 kommer all bli betydligt dyrare änindustriministern angav förra årel. Jag vågar mig på den gissningen allStålverk 80 inte kommer att kosta , som regeringen sade imaj , utan snarare . Det skulle vara utomordentligtintressant alt höra industriministerns uppfattning på den punkten. Om det blirdyrare, och del är svårt med självfinansiering, behövs kanske också en nyfinansieringsplan. Jag undrar om industriministern möjligen har intresse av atträta ul frågetecknen även på den här punkten. Svar på dessa frågor behövsonekligen för att kunna bedöma del rimliga i att man över huvud taget funderarpå ylleriigare stora investeringar. 80 är en omfattande ochbetydelsefull satsning. Det är viktigt alt den kan fullföljas planenligl ochmed god ekonomi. De nya projekt man nu hör talas om gör dock på mig elt oroandeintryck. Det är ganska intressant alt fundera över den taktiska uppläggningenfrån sida. framställer eninterpellation och frågar mig om del är riktigt att förhandlingar förs medKrupp, men han säger i sin interpellation alt han erfarit all NJA-chefen hadediskuterat valsverksfrågan med 1973 och ej , att en expertgruppinom industridepartementet under senare tid diskuterat ochförhandlat med samt att Statsföretags ledning som har det egentligaansvaret ej ens varit informerad om dessa planer och förhandlingar. Delär alltså utgångspunkterna för fråga, och jag svarar atthan har fel på varenda en av dessa tre väsentliga punkter. Jag ger därefterbesked om vad som förekommit, men talar inle om della.Han har framställt en fråga med utgångspunkt i felaktiga uppgifter, och på denhar han fått förklarande svar. Men då talar han om någonting annat. Han går ini en vidlyftig diskussion om 80, om NJA och dess framlidsplaner. Jagär beredd all ställa upp i en diskussion om hela problematikenkring NJA, men jag tycker alt vi skall bespara kammaren dendiskussionen därför all jag dels har planerat en resa - jag ber om ursäkt fördet, herr talman, men jag skall hålla ett föredrag i -,dels skulle vilja lämna en utförlig redovisning kring dessa frågor, som ävenjag ser som väsentliga. När det är väsentliga och vikliga frågor ställer skall han få svar på dem. Men att på delta sätt gå undan defrågor han ställt sedan han fått svar på dem och del visat sig all hans frågorhar felaktig grund och gå in på en rad helt andra frågor är en politisk taktiksom möjligen kan spåras ute i buskagilationen, men som sannerligen inle ärvärdig alt föras i parlamentet. Då han inle lill diskussion lar upp de väsentligafrågor han utgått från men som jag alltså nu konstaterat vara felaktiga fårherr Burenslam finna sig i att jag betecknar hans inlägg i åtskilligaavseenden som nonsens. Jag begär inle att han skall be om ursäkt för det, sålångt sträcker jag mig inte i mina förhoppningar beträffande . Men jag hade hoppats att han skulle kunnat säga: All right, det jagerfarit var således fel; det trodde jag åtminstone att ha haft kurage nog att säga. HerrBurenslam säger, på lika felaktiga grunder, att jag skulle visatirritation beträffande debatten om 80 och hotat medatt över huvud tagel inte vilja ha något samarbete. Del var pä sådana lösauttalanden - vilka förmodligen läst i någon tidning - somhan byggde en interpellation i fiol. Jag tyckte i och för sig att den vargraverande i förhållande lill och tänkte att jag skullebespara honom bekymret att visa hur fel han hade. Därför lämnade jag fråganobesvarad. Jag har gott samarbete med . Vad jag sade vid enkonferens i i anslutning lill de här problemen var att då det gällerfrågor om järn- och stålindustrins utveckling, liksom skogsindustrins, vändervi oss till bran.schorganisationerna. Men då del gäller mer övergripandenäringspolitiska och andra frågor kommer vi att fortsätta vårt samarbete medIndustriförbundet, vilket sker. De missförstånd som råkade uppkomma i det härsammanhanget har vi klarat ul med sedan. Men förherr Burenslam passar del all ta upp problemen i det här sammanhangetdärför all han inte kan diskutera dem i sak. Omplanerna på elt valsverk vid NJA Nr 27 Sedan gäller det frågan om kontakterna med andra förelag. Torsdaeenden J'* redovisat att vi från regeringens sida skrev ell brev till NJA:s ledning och sade att det är angeläget att söka kontakt med de presumtiva ---------- kunderna i och i utlandet, vilket skedde. Det var vid ett sådant Om planerna på etttillfälle som Kruppledningen tog upp den här funderingen; Vi inom valsverk vidNJA vill gärna köpa slålämnen, men vi skall bygga ett nytt valsverk iTyskland. Kanske del vore rimligt att fundera över om valsverket i Rheinhausenborde byggas i anslutning lill 80, så att man i stället för slålämnenskulle transportera färdiga balkar. Del var tanken som fördes fram från Krupptill NJA-ledningen. När regeringen tillfrågades hur man såg på detta sadeingen någonting om att en sådan lösning var angelägen från svensk sida, men mansade man skulle kunna undersöka förutsättningarna. Vilka fördelar får man t.ex. om man kan pressa transportkostnaderna? Sedanhar della utredningsarbete pågått, och jag har i milt svar sagl lill herrBurenslam all vid slutet av räknar man med att kunna laställning lill om det finns kommersiella och tekniska förutsättningar förfortsatt projektering. Skulle inle kunna lugna sig tillsvi lägger fram detta material, som vi kommer alt nogsamt pröva? Då säger herrBurenstam alt det passar inte regeringen och NJA-ledningen att ha kontaktoch samarbete med svenska företag - det är roligare all ha en kontakt medKrupp. Vihar haft åtskilliga kontakter med svenska företag. Självfallet harNJA-ledningen haft en rad kontakter med de svenska företagen om avsättningenav slålämnen. NJA-ledningen har haft ingående diskussioner - och utredningarhar pågått - med exempelvis om att förse en eventuellSKF-anläggning i med stål från 80. Det är sådana diskussionersom man måste föra för all se om del är realiserbart, om del är en framkomligväg som passar både NJA och SKF. Innan de utredningarna är färdiga och innanman kommer så långt att man säger all delta skulle vi vifia göra - jag vet intevad man står i denna utredning just nu - har vi väl ingen anledning att förafram det. Om det visar sig vara kommersiellt och tekniskt svårhanterligt, såhar man gjort en utredning på affärsmässiga grunder. Går det inte att genomföraså läggs det ål sidan - det blir ingenting av det.