prot · FZ09147 · 1975-12-31 00:00:00 — Det ärfaktiskt så all vi möter en molsägelsefylld och motsägelsefullsocialdemokrati. På partikongresser, i program och uttalanden är partietutpräglat radikalt, utpräglat socialistiskt. Men partiordföranden - vad sysslarhan med? Jo, partiordföranden förklarar alt det som man sagt var inte menat såsom det var sagt och del man skrivit borde inte ha skrivits. Del läggs utdimridåer över socialismen nu när valdagen nalkas. Menså län är del faktiskt inte och det får inte vara så heller. Det man säger endag, måste också gälla . Och vi vet alt om socialdemokraterna skullefå majoritet i höstens val, kommer de här dim- morna på nytt alt skingrasoch då kommer den socialdemokratiska politik, som lades fast på kongressen, allförverkligas. Del kommer kongressen att kräva, , även om innerst inne inte skulle vilja genomföra de här förslagen. Moderaternaär emot förmögenhetsspridning, påslår . Jag frågar som så mångagånger : Hur okunnig får en politiker och statsminister vara? vela atl vi moderater sedan slutet av 1950-talel har krävtförmögenhetsspridning, att ägandet skulle spridas från de stora och de få tillhela del svenska folket. Det har ju varit en linje som vi utformat vår politikefter och 1960-lalet, och den linjen följer vi fortfarande. Mennär vi vill sprida ägandet och göra människor delaktiga i förmögenhetsbildningenoch inte bara i inkomslbildningen i samhället, vill vi inte all det skall ske ifonder som leder till en kollektivisering, en ytterligare maktkoncentrationeller socialisering. Del är där skiljelinjen går mellan oss ochsocialdemokraterna - mellan en individuell grundsyn och en kollektivisiiskgrundsyn. Deltaär faktiskt inie en teknisk fråga, som vill göra det lill. Del är enprincipiell fråga. Den rör samhällsstrukturen. Skall vi ha etl öppet,pluralistiskt och mångsidigt samhälle som vårt nuvarande eller skall vi ha eltlåst och slutet, av maklkoncentralion präglat samhälle? Dettaär skyldig all ge besked om - i allra högsta grad - för han kan välinte rimligen stå helt obunden och fri, som han säger, i förhållande lillarbetarrörelsens fackliga gren, som ju har ställt sig bakom förslaget omlöntagarfonder, eller i förhållande till del egna partiet, vars kongress ju haruttalat sig för kollektiva löntagarfonder. Denekonomiska politiken m. m. () kortgenmäle: Del var en otrolig kullerbytta som statsministern gjorde när han kom inpä . sade atl där avsvär sig regeringspartierna intesjälvständigheten. Men där har socialdemokraterna och fridemokraterna just sagtatt de skall regera tillsammans efter valet. Ändågår dessa båda parier ut med sina egna partiprogram och sina egnahandlingsprogram. Min fråga är därför: Gör och felnär de inte lägger Godesbergprogrammei ål sidan? Skall de i slällei skriva ihopsig med fridemokralerna om elt gemensamt program? Statsministernvill inte säga att gör fel. Därmed har han också sagt all deicke-socialistiska partierna i har rätt att gå ut lill väljarna medsina program. Visäger: Vi vill ha växling vid maklen i . Vi vill ha en icke-socialistiskregering. Och sedan lägger vi fram vårt program för väljarna. Den rätten ber viinte om. Den rätten har vi. Jaghar på vägnar gett besked på alla de punkter som statsministerntagit upp. Socialdemokraterna har däremoi icke gen besked på någon av depunkter, praktiskt taget, som jag har tagit upp. 9 protokoll 1975/76:147-148 Denekonomiska politiken m. m. Kanvi få reda på: Kommer socialdemokraterna - om de får avgöra saken - under nästamandatperiod all arbeta för en sänkning av marginalskatterna för vanligainkomsttagare och etl inflationsskydd som säkrar den sänkningen? Närdet gäller familjepoliiiken: Innebär ert förslag en rätt för småbarnsföräldrarall korta ned sin arbetsdag från ålla till sex limmar? Eller är det bara enrätt om arbetsgivaren godkänner del? Och när skall den föreslagna reformeninföras - under 1970-talel, eller kommer systemet atl byggas upp först under1980-lalel? Sedanhar statsministern fortfarande, trots att han har haft hur på sig somhelst under den här eftermiddagen, inte etl ord att säga om denmaktkoncentration och den byråkratisering som oroar allt fler svenskar ochinvandrare. Vivill all man skall föra vården närmare människorna genom att organisera den såalt alla får en husläkare och atl man skall ge människorna i de nyaslorkommunerna större möjligheter atl göra sig hörda genom folkomröstningar ochkommundelsråd. Vi kräver all man skall stärka rättslryggheten i skatteärendenoch ge vanliga löntagare, pensionärer och andra bättre hjälp med deklarationerna.Vi vill ge också de fackliga organisationerna rätt atl säga sitt när företagvill inrätta personregister på data över sina anslällda, kontrollera vilkatelefonsamtal de ringer och annat. Vad säger ni om de förslagen? Ochhur vill ni lätta kostnadstrycket för de minsta enheterna i näringslivet ochstoppa utstampningen av de små förelagen? Ingasom helst svar på de områdena från den svenske statsministern. Det är i synenpå centralstyrning och maktkoncentration som den stora skiljelinjen går mellansocialdemokratin och . i (vpk)kort genmäle: Om vill trösta sig med propagandafilmer från ärdet hans sak. Jag har inget behov av sådana filmer. Jag tycker all det räckerall se här i . Vihar i den här debatten och tidigare debatter kritiserat regeringen för dessekonomiska politik därför atl vi anser atl den i alltför hög grad präglas avborgerlig ideologi. Men vi har sagt att de borgerliga partiernaskritik är etter värre, efiersom den i många frågor är direkt lönlagarfienllig.Vi kan bara se i vilka frågor de borgerliga partierna har kunnal enas . Förstlyckades man skära ned del svenska biståndet till - lagom till Kissingersbesök här i . Det beklämmande argumentet var då att aktivt stöttMPLA, som även stött med humanitärt bistånd. Det visar åt vilket hållde borgerliga vill dra utrikes- och biståndspolitiken. Sedanlyckades man i rädda kvar den paragraf som rör beljugande avmyndighet. Med hjälp av kunde de borgerliga partierna, som älskar atlframställa sig som frihetens riddare, rädda kvar denna unkna paragraf somhar sin udd riktad mot samhällskritik och friskt meningsutbyte. Därefterförsökte de borgeriiga alt helt äventyra 80. Av en ren olyckshändelselyckades en moderat få bort det ärendet frän lottning. kunde de borgerliga partierna ena sig och få igenom en lagändring som kaninnebära höga böter för arbetare som tvingas ul i strejk. 1dag har man enat sig om all försöka höja investeringsavdrag ochinvesteringsbidrag för kapitalägarna. Av en borgerlig moiion framgår alt man t.o. m. har för sig atl den s. k. stimulansen skulle betalas ut retroaktivt,vilket i sig självt avslöjar vad gåvopolitiken handlar om. Härframträder i fråga efter fråga den s. k. borgerliga enigheten, som angriper dearbelandes och alla progressiva människors intressen och krav. Sä framträder desom hoppas kunna bilda regering efter valet . Del är på del här viset devisar sina rätta jag. När man tränger undan fraserna om de enskildas rätt,valfrihet, decentralisering och kamp mot byråkrati och tittar på vad deverkligen vill åstadkomma, finner man all det är: skydda myndigheter motsamhällskritik, höga böter för arbetande som slåss för sin rätt, ökade gåvortill kapitalägarna. - Det är därför vi säger alt det är en huvudfråga attförhindra alt de partierna bildar en regering efter . Denekonomiska politiken m. m. Med beklagande måste jag konstalera all den andra debattomgången blevnästan värre än den första. Skillnaden är den att mina ärade meddebattörer gickupp litet grand i falsenen och talade ännu mera om annal. Energipolitiken -inget besked. Skatterna - motfrågor. Delär fullkomligt fantastiskt atl höra . Först håller han ett tal, därhan säger atl vårt kostnadsläge är för högt och att vi tappar marknadsandelar -och del är bara etl annat sätt att uttrycka uppfattningen all vårt löneläge äralltför högt. Om vi då genom en skatteomläggning försöker fä ner den nominellalönenivån, klagar i stället på ett annat sätt: Kommunernasskatteunderlag minskar - så hemskt! Vid en rekordartad nominell löneutvecklingsom i rekordiakt skulle minska våra marknadsandelar och påskyndakostnadsutvecklingen skulle kommunerna ju få enorma skatteinkomster - men tillvad glädje? HerrAhlmark säger all vi inte vill sänka marginalskatterna. Men det förslag som nuföreligger sänker marginalskatterna för av svenska folket. Vi har vidvarje skatteomläggning sänkt marginalskatterna, och vi skall fortsätta med det.Vi har alltså ett besked att ge, men det har inte ni och inte heller herrarFälldin och - inte ens i del förslag som rör . Del var likadantmed energipolitiken och med familjepolitiken. Närdel gäller frågan om frihel kontra byråkrati vill jag peka på all vi i gårfattade beslul om den största maktspridning som har skett i det svenskasamhället sedan den allmänna rösträtten kom till, och den hade en borgerligregering aldrig kunnal genomföra. Denekonomiska politiken m. m. enskilde och byråkratin ärnågot som jag alltid brukar tala om. Senast höll jag dl långt anförande om detpå bostadsriksdagen i , och jag skall fortsätta att la upp det,eftersom det är etl väsentligt problem. Vi skall komma ihåg att ivårt samhällsyslem, på sätt och vis världens mest decentraliserade, måste vi haett samhälle som kan handla. Varför har vi klarat sysselsättningen? Ja, inte pågrund av cenierns retroaktiva skryt utan - för att återge en karakteristik i enamerikansk tidskrift - därför all svenskarna har en central ledning, som harhandlingskraft och som har dl urval av medel som gör det möjligt för den attla itu med särskilda problem. Jagskall ocksä ägna litet tid ål . Ni ville inte gå in på dessa frågorutan försöker bara tala om annal. Men det finns en principfråga som jag villta upp med . kör nu med en speciell variant. 1 1946 årsvalrörelse hade högern - när det gäller får jag säga"högern", efiersom partiet då hette så -valaffischer med en bild avPer , där det stod: "Efter valet kastar han masken." Bilden varfruktansvärd, närmast påminnande om en djävul, och avsikten var att varna förstartandet av den stora socialiseringsdriven i . Det är .herrBohmans variant. Eftersomherr ägnade så mycket tid här ål vad partikongressen beslutar kan ocksåjag ägna åt det. I debatten sade plötsligt vi ville avskaffa biandekonomin, och jag kunde inte förslå vad del kundevara fråga om. Då slog jag upp del avsnitt del gällde och fann, att del var ettuttalande till partikongressen på fyra fem rader avseende en enskild motion.Det var alltså fråga om ett enda av 1 500 motionsutlåtanden. Av detta utlåtandeframgick att vi Sleg för steg är på väg från en utpräglad blandekonomi till eltsamhälle där löntagarna och samhället har mer all säga till om. För att få dethela all gå ihop var tvungen all falskcilera. Han hoppade nämligenöver atl del var fråga om en övergång från en "utpräglad"biandekonomi. Om han hade citerat rätl, hade hans angrepp mist myckel av sinsälta. Men all righl! 1 denna debatt sade jag atl hade vi sett det häruttalandel bland de 1 500 okulärbesiktigade motionsullåtandena, skulle vi -redan av rent språkliga skäl - ha ersatt uttrycket "från ett utpräglat blandekonomisklsamhälle"" med alt del är ""från en utpräglatprivatkapitalistiskl samhälle"" vi är på väg lill ett samhälle där deanslällda och samhället har mer att säga till om - för det är vad som avses! HerrBohman fortsätter likväl alt dra delta citat, och han har tagit illa vid signär jag har talat om vad del egentligen gäller. Men vad sägerpartiprogrammet då? Jo, följande: ""Socialdemokratinsträvar efter all samordna den ekonomiska verksamheten i en planmässighushållning, för an inrikta produkiionen pä alt tillgodose medborgarnas behov. Föratt möjliggöra de hänsyn lill olika krav och önskningar som demokratinförutsätter måsie denna hushållning organiseras som ett öppet, variationsriktsystem, inte dl fasl och slutet. Den bör inte få formen av detaljregleringar somklavbinder individernas och förelagens förmåga lill initiativ ochhandling." Sästår del i partiprogrammet, och om man där har sådana skrivningar, avser manväl inte all avskaffa biandekonomin, även om det i en motion bland de 1 500 påfyra rader råkar slå någonting som med illvilja kan lolkas så. Delta har jagförklarat för , men han fortsätter bara all säga likadant idebatten: "Jag kommer all fortsätta intill dess att nästa partikongresshar ägt rum med att dra precis det här citatet därför all det visarsocialdemokratins verkliga avsikter!" Villherr slåss med den lypen av vapen och har han så dålig ammunition, dåbestyrker hans agerande min tro på alt vi kommer att vinna valet - för såhandlar inte den som tror all han har någonting all vinna, ulan så handlar enförlorare. Jagvill tillfoga en sak. Del finns ett slags ordval i den politiska debatten somjag tycker förfärligt illa om. sade t. ex. att LO-kansliettycks ha blivit ockuperat av siudentvänslern, och sade han atl den ungagenerationen av fackföreningsmän är opålitlig - den har inte lärt sig någonsamförståndsanda, utan den söker strid till varje pris, den vill förändrasamhället och överta makten, den vill förändra ägandet och, som del heter iolika debatter, socialisera. Denyngre generationen av socialdemokrater brukar tala om. Svetsarehyser han ytterst stor misstro mot, åtminstone i företagens planering, såsomframgick av debatten i går. Och Folkets hus var han tveksam om han skullediskutera i. Förste vice ordföranden i mode-ratparliel sade all vi tillsättertjänstemän, icke med oväld utan efter partibok; en fullkomligt orimliganklagelse. säger att det är sludenlvänslern som har ockuperatLO-kanslid, och så myntas del ut. Och vad var del som sades om LO-gangsler påVolvos stämma när man skulle välja en socialdemokratisk förtroendeman? På eltfördagarmöte angreps Meidnerfonden därför all den skulle vara någonting såsmutsigt att ingen svensk kunde ha hittat på den, ulan det måste ha varit enman som var född i - nämligen Meidner, anställd på LO-kanslid. Delhar blivit elt slags brutalisering, som jag inte gillar, i personangreppen påmänniskor inom den fackliga rörelsen, och jag tror detta kommer atl förbittraden svenska debatten. HerrBohman gör sig inte skyldig till de här stora grovhelerna som angreppen påRudolf Meidner och påståendena om LO-gangster. Men han verkar ändå inombranschen när han säger sådant som atl LO-kansliet är ockuperat avsludenlvänslern och när han lalar om den unga fackföreningsgenerationen osv.Jag tycker atl vi kunde sluta med sådani här i den politiska debatten. Tillsist, : Partiprogrammet.skall man självfallet hålla fasl vid - detskall ni också göra. Jag har inte begärt atl få reda pä all ni skall göra del.Men vad ni i sak skall regera på har jag begärt all få reda på. Med sittexempel har bara berättat för oss Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. att - tillskillnad mot förhållandena i - har gått till höger. Då skall ni talaom vad ni vill göra lillsammans med högern i . Herr andre vice talmannen anmälde all all till protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt tillytterligare replik. Det finns en del inslag i den senaste diskussionen som gör att det ärsvårt för mig att sitta stilla, och det är möjligt atl jag därmed gerpartiledarna ytterligare chanser att begära ordet, vilket de rimligtvis börvara lacksamma för. HerrFälldin konstaterar att regeringen har tvingats lägga om politiken under desenaste tre åren. Jag tror att man vid en objektiv prövning vågar säga alt entreårsperiod i den svenska parlamentariska historien sällan har kännetecknatsav så många lunga, viktiga och genomgripande förslag från regeringens sida somhar accepterats av som just den senaste treårsperioden. Den har intevarit någon period då politiken har legat för fäfot - tvärtom. Den har präglatsav en utomordentlig aktivitet. Visserligen har vi i en del fall varitnödsakade all ta konlakl med oppositionen tvärsöver de politiskamotsättningarna, men vi har även fåll en sådan kontakt, vilket man med visstillfredsställelse kan inregistrera. HerrFälldin var inte med i den första omgången, men han tyckte att det var tråkigtall bli lämnad utanför och kom med i den andra. Han kan få etl erkännande fördetta, även om han vaknade till så där i efterhand. Vihar haft provisorier inom skaliepoliliken, säger , och de har intelöst några problem. Det kan han naturligtvis i och för sig ha rätt i. Men jagförsäkrar all lika säkert som jag just nu slår här och han sitteri bänken kommer skatteproblemen inte all lösas när de myckel omdiskuteradeutredningarna kommer med sina förslag. Jag garanterar nämligen alldet komnier atl bli ungefär lika många reservationer beträffande de förslagensom det finns olika meningar om skattepolitiken. Det här är en intressefråga,där vi varken utredningsmässigi eller resonemangsmässigt har nämnvärda utsikteralt bli eniga. Det kommer alltid all finnas skilda uppfattningar, och frågornakommer att få lösas med hjälp av de majoritetsställningar som i sisla handmobiliseras vid omröstningarna. Alkoholpolitikenär olöst, säger . Ja, visst är den det. utredningararbetar vi nu med frågan i kanslihuset i förhoppning all få fram dl förslagnästa är. Men det är ju en fråga som knappast har klart partipolitisk prägel.Det är en fråga som skär rakt igenom alla partier. Om den är olöst så får herrFälldin vända sig ål något annal håll också och inte specifikt tillregeringspartiet. 1971 och 1972 drabbades vihårdare än andra nationer, säger Jag vägrar altacceptera del påslåendet, och del harjag sagt . Påslåendet kommerigen gång på gång i flera inlägg. Och jag kan inte hitta någon annan förklaringlill det än den gamla kända metoden atl om man spottar på en sten så skall den väländå till slut bli våt. Vihade högre sysselsättning 1971 och 1972 än vad andra nationer hade.Sysselsättningen relaterad lill den arbetsföra befolkningen -kvin-nosysselsällningen relaterad lill de arbetsföra kvinnorna. Trots atl vihade en arbetslöshet på 2,5 'Ai hade vi bättre siffror än vad man hade ivärlden i övrigt i fråga om sysselsatta människor. Förklaringen är atl där harman inte samma ambitioner i sysselsättningspolitiken som vi har. Delvar inte heller så stort fel på investeringarna. Vid socialdemokraliskapartikongress inbjöd vi representanter för den svenska industrin för alt i enöppen diskussion från podiet ventilera hur inves-leringssituationen hadeutvecklat sig . Vi fick del erkännandet frånrepresentanterna för industrin all också de svenska industriinvesteringarnavid en internationell jämförelse var bättre än vadomvärlden kunde redovisa - dvs. när det gällde utvecklingen och ökningslakten. Denhär klagoversen dras emellertid, och jag har förtvivlat svårt att hitta någotannat motiv än del jag anförde. Man måste ha något slags argument medvilket man tror atl man skall kunna slå blå dunster i ögonen på de ickeinitierade åhörarna. Härsäger man alt regeringen slår för marksocialisering och förstatligande. Detvar uttryck som föll när stod i talarstolen. Här säger man atlkommunerna kommer att råka i en situation där en hel del av derasskatteunderlag tas bort. Låt mig säga all det är det in-flalionisliskl betonadeskatteunderlaget. Kommunerna har vid en klok bedömning inget iniresse avinflationistiskt upphaussade skalteunderiag. Fråganom marksocialisering har vi ju klarat av genom det beslul som fattadei anledning av milt förslag om realisationsvinstbeskattningen. Däroffentliggjordes regeringens uppfattning om marksocialisering, eftersom denfrågan flöt in bl. a. som ett remissvar på betänkandet. Därom har vi sedermeralagt dl förslag, och del förslaget har röstat för i denna kammare.Det finns ingen anledning att föra fram den frågan. Närman sedan lalar om - del gjorde också - alt socialdemokratin villstärka centralbyråkratin, så är det där allmänna talet ulan något egentligtinnehåll. Vad vi känner, vi som så att säga skall sitta i toppen påcentralbyråkratin, är ju allmänhetens ovilja över att inte bli effektivt ochsnabbt betjänad när det gäller de hundratals, tusentals och tiotusentalsbekymmer som man ofta ställs inför och som mer och mer dirigerasfram lill den centrala byråkratin -om man vill använda det uttrycket - elleradministrationen. Man säger: Lål oss fä hjälp alt lösa våra problem! Här ställde sig herrAhlmark upp alldeles och sade alt man kan Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. få vänta tre innanman får ett utslag från kammarrätten i etl skallemål. Det är klart alt vi kantre-, fyr- och femdubbla kammarrätterna. Vi kan bygga på den ceniralabyråkratin för all få snabbare hantering. Man har ju alltid alt göra enavvägning, , Del går inte all skälla på byråkratin och samtidigtkritisera att den inte är tillräckligt effektiv. HerrBohman tar som vanligt upp en del intressanta frågor. Han säger att vi efter1973 egentligen borde ha haft en borgerlig regering. Jag ställer helt enkeltfrågan: Varför det? Den borgerliga politiken samlade inget flertal av desvenska väljarnas röster. En borgeriig regering skulle lämligen snabbi hablivit sä eftertryckligt desavouerad, om den hade fört en borgerlig politik iden här , att man snabbt skulle ha fått gå lill väljarna och vädja pånytt i dl allmänt politiskt val. Delfinns dl motiv för när han säger: Varför fick vi inte en borgerligregering? Han kunde ha fått sin önskan uppfylld alt det snabbi skulle bli en nyvalrörelse. Del hade kanske i och för sig varil intressant, men la inte utanvidare gift på alt den skulle ha gått i favör. Ävenherr tar upp frågan om 1971 och 1972. Jag hoppar över delta, för jag hartalat tillräckligt om del . Menså komnier fram till all regeringen inte har löst de tre avgörandeproblemen. Regeringen har inte klarat sysselsättningen - tar uppfrågan om ungdomens arbetslöshet. Ungdomarna har fått utbildning, säger han,som regeringen sedermera inte lar ansvaret för. är del ändå på del sättetatt ungdomarna själva - och dess bättre skall det väl vara så-avgör vilkenutbildningsinriktning de vill bestämma sig för. Om den sedan inte passar medhänsyn till efterfrågan är det klart all vederbörande får underkasta sig ensådan omskolning att de anpassar sig till efterfrågan - något som vi ständigtär utsatta för i ett arbete som präglas av växlingar på del här området. HerrBohman säger vidare: Regeringen har inte heller klarat - vid sidan av del hankallar för arbetslöshet - prisstegringen. Ja, vi har klarat prisstegringenbättre än de fiesia andra nationer, Ifråga om skatterna ber jag, herr lalman, att få komma lillbaka i mitt nästainlägg och fortsätta mina förklaringar lill på den punklen. Påförslag av herr andre vice talmannen beslöt kammaren all uppskjuta denfortsatta överläggningen om dessa betänkanden samt behandlingen av päföredragningslistan återstående ärenden lill kl, 19.30. § 6 Anmäldes och bordladesFinansutskottets betänkanden 1975/76:47 angåendetilläggsbudget 11 och tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för /76 1975/76:48 angående statsbudget för /77 § 7 Kammaren åtskildeskl. '""de' 3juni 1976 TOM T:SON THYBLAD .