prot · FZ097 · 1975-12-31 00:00:00 — (fp), såvitt nu var i fråga (punkten 2), 1975:1039 av m. fl. (m), vari underpunkten K hemställts att hos regeringen skulle anhålla omtilläggsdirektiv till utredningen om förelagens uppgiflsplikt, innebärande allutredningen även skulle framlägga förslag om ersättning lill företagen förderas arbete vid fullgörandet av sin uppgiftsskyldighel. 1975:1072 av m.fl. (m), varihemställts att skulle 1. hos regeringen anhålla omtilläggsdirektiv till utredningen om företagens uppgiflsplikt av deninnebörden att utredningen även skulle behandla frågan om ekonomisk ersättningför företagens uppgiftsläm-nande, 2. hos regeringen anhålla om ettvidgat dispensförfarande avseende förelagens skalteuppbörd ochstatistikuppgifter under semestertid, 3. hos regeringen ge lill kännavad i.motionen anförts om ytterligare uppgiftsskyldighel, 1975:1077 av i m. fl. (c), variunder punkterna 2 och 3 hemställts alt hos regeringen begärde 2. åtgärder för nedbringande avantalet uppgifter och förenkling av rutinerna vid uppgifislämnande lillstatliga organ samt samordning av tjänster och läneformer som erbjöds avstatsmakterna, 3. utredning om täckning avförelagens kostnader och arbete för fullgörande av uppgiflsskyldigheterna tillstatliga organ, samt 1975:1093av m. fi. (m, c, fp), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om sådana tilläggsdirektiv för utredningen om företagensuppgiflsplikt, att utredningen blev oförhindrad alt pröva frågan om ersättninglill företagen för uppgifislämnande till offentliga myndigheter. 1. beträffandeförenkling av uppgiftsskyldighelen att skulle avslå a. motionen 1975:232punkten 1, b. motionen 1975:240 idenna del, c. motionen 1975:704punkten 2, d. motionen 1975:1072punkten 3, e. molionen 1975:1077punkten 2 i denna del, 2. beträffandeersättning för uppgifts- och uppbördsskyldigheten alt skulle avslå a. motionen 1975:232punkten 2, b. motionen 1975:240 idenna del. c. motionen 1975:1039punkten K, d. motionen 1975:1072punkten 1, e. motionen 1975:1077punkten 3, f motionen 1975:1093, 3. beträffande dispensförfarandeavseende skatteredovisning och uppgifislämnande under semestertid altriksdagen skulle avslå molionen 1975:1072 punkten 2, 4. beträffande samordning avstatliga tjänster och låneformer att skulle avslå motionen 1975:1077punkten 2 i denna del. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Reservation hade avgivits av herrar i (c). Träff (m) och () samt () som ansett att utskottetunder 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:1039 punkten K, 1975:1072 punkten 1,1975:1077 punkten 3 och 1975:1093 samt med anledning av motionerna 1975:232punkten 2 och 1975:240 hos regeringen begärde att utredningen om företagensuppgiftsplikt meddelades tilläggsdirektiv att skyndsamt utreda frågan omersättning till företagen för deras medverkan vid uppgiftslämnandet. Tillbelänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av herrar i , Josefsonoch (samtliga c). i (c): Skaiteuiskottets betänkande nr 1 behandlar alltså företagensuppgiftsskyldighet och möjligheterna att förenkla uppgiftslämnandet. Vidarebehandlas frågan om ersättning för arbetet med framtagning och redovisning avbegärda uppgifter. Samhällsutvecklingenoch det växande kravet på information har medfört en kraftigökning av antalet från företagen infordrade uppgifter. Det har också blivitalltmer komplicerade och arbelskrävande uppgifter som begärts. En undersökningfrån visar att antalet uppgifter som avkrävs företagen har ökat med 8 %från 1967 till 1974, men den arbetstid som uppgiftslämnandet krävt har ökat medhela på . Det finns anledning att räkna med att utvecklingenhar gått i ungefär samma riktning här i landet. Enfärsk undersökning som gjorts av redovisar bl.a. exempel på att företag med ca 50 anställda har fått lägga ned omkring 800arbetstimmar på uppgifislämnande, och då har redovisning av personalskatteroch moms ej inräknats. Enliglandra uppgifter förekom 1971 från olika myndigheter totalt omkring 700 olikauppgiftskrav. Sammanlagt skulle företagen lämna omkring 74 000deluppgifter. Företagenupplever givetvis dessa ökande krav på uppgifislämnande som en tung börda.Alldeles särskilt gäller detta de mindre förelagen. De är ofta inle vana ellerrutinerade när det gäller att ifylla komplicerade Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. blanketter och tycker attde kan använda sin arbetstid på ett bättre sätt. måste arbete pånätter eller annan frilid tillgripas eller också måste konsulter utifrån ellerservicebyråer anlitas. Företagarna tycker ibland, med rätta, alluppgiftslämnandet inte tjänar del syfte som företagen skulle kunna förvänta. Dehar inte nytta av det, och det bidrar givelvis till alt skapa irritation. Dettakan också ha lill följd alt uppgifterna blir slarvigt ifyllda, till men förhela uppgiftsinsamlingen. Detär många faktorer som driver fram nya uppgiftskrav. Såväl från olikamyndigheter som frän regeringen, och givetvis också här från , växerkravet på underlag för statistik och utredningar av de mest skiftande slag.Självfallet är mänga av de krav pä uppgifter som framställs berättigade, ochtill viss del kan uppgifterna även vara företagen och samhällsplaneringen lillnytta. Men risken är uppenbar alt mängden av uppgifter bara växer och bliralltför stor. De faktorer som bromsar tillkomsten av nya uppgiftskrav eller desom ifrågasätter redan utgående krav är färre och svagare. Därför kan man intefrigöra sig frän känslan att de många företagare har rätt som säger, attuppgiftslämnandet skulle kunna minskas och förenklas. Det torde också kunnaifrågasättas om del finns tillräckligt sakligt underlag för alla deuppgiftskrav som ställs, om de även prövades från ekonomiska utgångspunkter. År1966 beslutade efter upprepade krav bl. a. från företagarorganisationeratt en utredning skulle tillsättas beträffande företagens skyldighet att lämnauppgifter till olika myndigheter. Efter ett dröjsmål effektueraderegeringen riksdagsbeslutet, och utredningen för företagens uppgiftsplikt, UFU,tillsattes. Den har tagit god lid på sig. men nu aviseras efter olikafördröjningar ett betänkande i slutet av detta år. Skalteutskoltei har vidbehandlingen av ifrågavarande motioner uttalat: "Det framstår-- somangeläget att rationalisera och i möjligaste mån Utskottet förutsätter att åtgärder i denna riktning kommeratt föreslås i det betänkande som väntas från UFU. I avvaktan päresultatet av utredningen är utskottet inle berett att nu ta ställning tillvilka åtgärder som erfordras för att åstadkomma den eftersträvade förändringenoch rationaliseringen av uppgiftslämnandet." Härär alltså utskottet enigt. Beträffande de i motionerna upptagna kraven påutredning av ersättning till företagen för fullgörandet av dennauppgiftsskyldighel har det tyvärr inte lyckats all uppnå enighet. Utredningenhar enligt sina direktiv inte möjlighet att ta upp ersättningsfrågan, och visom står för reservationen har ansett ati tilläggsdirektiv skulle gesutredningen. Den har redan samlat expertis, etl betydande grundmaterial ocherfarenheter som även skulle kunna utnyttjas för utredning aversättningsfrågan. Deskäl som enligt min mening främst talar för att också frågan om ersättningenutreds är följande. En ersättning kundeskapa rättvisare förhållanden mellan olika fö- retag med skiftandeomfattning av uppgiftslämnande. Särskilt kunde de mindre förelagen kompenserasför den i förhällande till deras resurser betungande uppgiftsbördan. En ersättning kunde möjliggörabättre och mer genomarbetade svar på myndigheternas förfrågningar. Företagenskulle kunna anlita expertis och rutinerade medhjälpare för uppgiftslämnandet.Härigenom skulle värdet av undersökningarna och den därpå grundade statistikenkunna ökas väsentligt. Ett ersättningssystem skulleåstadkomma en ekonomisk prövning av varje uppgiftskrav, och det är kanske denallra väsentligaste frågan. Härigenom skulle myndigheter och andra som begäruppgifter bibringas en större kostnadsmedvetenhet. Värdet av en enkät skulleständigt prövas mot vad den kostade myndigheten. Då skulle många onödigauppgifts-krav försvinna, och de som går ut skulle automatiskt nedbantas ochförenklas så att de inte skulle medföra så stort arbete hos företagen. Dettaskulle givetvis resultera i en lägre kostnad för myndigheten. Enligt min meningräcker del inte med att angripa frågan på det sätt som utskottet gjort för attfå till stånd en förenkling och rationalisering, utan man måste också för attkunna åstadkomma tillräcklig effekt få till stånd en ekonomisk prövning. Denviktigaste invändningen mot att införa en ersättning för uppgiftslämnandet harvarit alt del möter administrativa svårigheter att genomföra. Jag är fulltmedveten om dessa svårigheter. Men det är för att få fram en värdering ochbedömning av dessa frågor som jag anser att en utredning borde ske. Det finnsdock numera tekniska möjligheter bl. a. via ADB som ställer frågan i etl annatläge än för låt oss säga , då dessa krav första gången togs upp iriksdagen. Man bör också kunna tänka sig olika schablonlösningar som möjliggören försvarbar administrativ uppläggning. Det har i debatten nämnts fiera olikaförslag som verkar tekniskt möjliga. Jag anser att det nu finns sådanaförutsättningar att klara denna delfråga, att den är värd alt pröva närmare ien utredning. Jagvill, herr talman, med det anförda yrka bifall till reservationen vidskatteutskottels betänkande nr 1. 1samma betänkande behandlas en fråga om åtgärder för samordning av tjänster ochlåneformer som statliga institut administrerar. Den är föranledd av encentermotion, 1975:1077, och motiveringen återfinns i motionen 1975:1661. Mänganya läneformer och olika servicemöjligheler har ju tillkommit ,vilket har medfört att vi nu har en omfattande fiora av bestämmelser ochvillkor, som företagarna skall ta del av innan de beslutar sig för vilken formde skall använda och utnyttja. Del skapar villrådighet, irritation och onödigtarbete. Tiden är enligt min mening nu inne att undersöka möjligheterna till enförenkling och samordning även här. Utskottethänvisar till ett yttrande från näringsutskottet, där det uttalas attindustriverket med sin överblick över de mindre och medelstora fö- Företagensuppgifts- och uppbörds-skyldighet m. m. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. retagens förhållanden ärväl lämpat för desamordnandeinsatser som är önskvärda i fråga om utformningenav de kreditstödjande organens verksamhet. För min del hade jag önskat en viljeyttring som svar påmotionerna i form av en uppmaning till industriverket att ta upp denna frågatill behandling, men utskottet ville nu inte göra en sådan beställning. Enligtvad jag har inhämtat strävar industriverket i sitt dagliga arbete i riktningmot en förenkling och samordning av den företagsservice som undan för undanbeslutats. Men industriverket ullalar också alt någon mer påtaglig insats idetta avseende inte kunnat göras på grund av brist på resurser. Jag vill då häruttala den förhoppningen, att industriverket skall få de ekonomiskamöjligheter som erfordras för att utföra denna genomgripande samordningsuppgift.Det är enligt min mening mycket angeläget att underlätta för de mindre ochmedelstora företagen att tillgodogöra sig den service och de läneformer avolika slag som de statliga instituten erbjuder. i har, tycker jag, på etl mycket bra sätt utvecklatreservanternas tankegångar i fråga om kraven på ersättning till förelagen förde uppgifter som i olika sammanhang skall lämnas. Jag delar i hans beklagandeav att utskottet inte kunnat enas om ut-redningskravet, men lill skillnad frånhonom beklagar jag också all han inte fick sina partikamrater med påreservationen. Det gör att jag kan vara förhållandevis kortfattad när detgäller alt för min del plädera för reservationen. Låtmig emellertid bidra med en statistisk uppgift som belyser vilka dimensionerdet rör sig om. uppskattning producerade de centrala verken ettskriftligt material, som inkl. korrespondens motsvarar . Det ärganska aktningsvärda siffror! Pappersfiödei har växt, och detfortsätter uppenbarligen att växa. Till inte ringa del är pappersfloden ettresultat av tillflöden frän de många, mänga små bäckar som de ifrån företageninfordrade uppgifterna representerar. Detär nu inte bara företagen som börjar bli betänksamma inför denna utveckling.Tillåt mig, herr talman, att använda som vittne i dethär sammanhanget. Den är ju en institution som har till uppgift att handhamycket av det informationsflöde som skall san-ilas in, och del har bl. a.resulterat i att SCB för egen del lill 1972 harökat sin medarbetarstab från 286 tjänster lill I 709. SCBsäger i sin anslagsframställning att uppgiftslämnarfrågorna måsle ägnasökad uppmärksamhet och alt verket n-ied oro observerar de växande svårigheternaatt insamla primäruppgifter lill statistiken. Man hävdar vidare; "Kravenpå uppgiftslämnarna inom företagssektorn harsuccessivt ökat. Detta är en följddels av utbyggnader av statistiken, dels - och främst - av de krav på nya resp.mer förfinade administrativa åtgärder som Sammantaget har denna utveckling inneburit en allt större belastningpå uppgiftslämnarna. Därför framstår det som alltmer angeläget för SCB att sålångt möjligt begränsa och underlätta uppgiftslämnarnas arbete atttillhandahålla de dala som erfordras för statistiken. Generellt torde man kunnasäga att den nya information som efterfrågas av staiistikanvändarnakarakteriseras av en ökad komplexitet och svårighetsgrad i fråga om såvälmätproblem som krav på tillförlitlighet. Hög precision och aktualitet iprimäruppgifterna framstår som alltmer betydelsefull för statistikensanvändbarhet. Indikationernapå en allmänt utbredd uppgiftslämnartrötthel - med åtföljande negativa effekterpå statistikens kvalitet - har accentuerats påtagligt." Samtidigtvill jag emellertid erkänna att myndigheterna försöker ta hänsyn till denarbetsbelastning som de skapar genom att öka uppgiftsbördorna. Den kritik somi olika sammanhang har riklats emot invecklade och tidsödande formulär haruppenbarligen haft en viss bromsande effekt. Somhär redan har sagts delar utskottet den här uppfattningen och anser delangeläget att i möjligaste mån rationalisera och begränsa arbetsgivarnasuppgiflsinlämnande. Men man lämnar t. v. öppet vilka ål-gärder som krävs föratt åstadkomma delta och hoppas alltså all den sittande utredningen - som närvi behandlade frågan angavs skola lämna sitt betänkande under våren1975 och sägs skola komma med det - skall kunna bjuda pålösningarna. Jagvill i likhet med i understryka det faktum att UFU, som denhär utredningen förkortas, enbart har en teknisk uppgift och uttryckligen ärförhindrad att behandla problemen som rör kostnadssidan av uppgiftslämnandet.En systematisk prövning av uppgiftskravens kostnader för de inblandade parternaär nog mycket sällsynt. I praktiken tror jag inte heller att del förekommernågon egentlig värdering av de kostnader som uppstår för individer och företagnär man kommer med nya uppgiflskrav, exempelvis i samband med alt utredningari sina betänkanden föreslår sådana, vilket ofta är fallet. Jagvill gärna återgå till SCB. Man säger nämligen i sinanslagsframställning, som jag citerade en del ur förut, också följande: "Fråganom företagens uppgifislämnande till statistiken har också en myckel påtagligkostnadsaspekt: förelagens kostnader för uppgiftslämnandet torde varaväsentligt högre än SCBs produktionskostnad." Detbör kanske tilläggas att SCB i sin anslagsframställning också äskar ettengångsbelopp för alt undersöka uppgiftslämnarnas kostnader för olika typer avbegärda uppgifter i avsikt alt få ett underlag för alt kunna styrarationaliseringsåtgärderna till de områden där behoven sägs vara störst. Dettaär alltså ett bevis för att koslnadsvärderingen har en funktion när det gälleratt prioritera mellan olika uppgifter. Jagtycker, herr lalman, au när nu SCB begär speciella anslag för delta ändamål såhade del varit klokt och praktiskt alt låta UFU, som alltså ännu inte ärfärdig, få tilläggsdirektiv. Med den expertis som där är samlad Företagensuppgifts- och uppbörds-skyldighet m. m. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. skulle man kunna göra denutredning som SCB uppenbarligen, liksom vi, anser vara önskvärd och nödvändig.Om det nu är för sent med tilläggsdirektiv till utredningen, så förefaller detmig ändå praktiskt att använda den expertis som finns där för en fortsättning,baserad på de resultat som man har kommit till. Avslutningsvisvill jag slå fast att det i huvudsak är tvä motiv som vi har för att fåersättningsfrågan utredd. För det första skulle företagen - och alldelessärskilt de mindre företagen - få en skälig kompensation för del arbete som deenligl lag är skyldiga alt utföra. Jag vill stryka under att detta inle baragäller generellt för alla förelag, oavsett storleksordning, ulan att det ocksågäller att särskilja olika branscher och också företag inombranscherna. En del av dessa uppgifter är inle av allmänkaraktär-uppgiftslämnarna utväljs efter vissa statistiska grunder. Det äralltså här fråga om ett visst rättvisekrav även företagen emellan. Fördel andra borde, som tidigare här också apostroferats, ett ersättningssystemsom belastar vederbörande myndighets budget - och som i programbudgeleringenstidevarv är ännu nier väsentligt- kunna få en återhållande effekt påstatistikfiödel. Fördelen med ett prissättningssystem är att det kan utgöra enbroms för den annars alltför hastigt växande byråkratin och även innebära etlpriorileringsmedel - för att låta de mest väsentliga kraven få förtur framförde mindre väsentliga. Med relativt effektiva och enkla hjälpmedel skulle, menarjag, hushållningen med myndigheternas resurser förbättras, och man skulle blimer motiverad att slopa ett helt överfiödigl uppgiftsinsamlande. Reservanternaanser sig alltså, herr lalman, vara ute i ett angeläget ärende, och jag yrkarbifall lill reservationen. strävar efter all få en decentraliserad ekonomi i vårtland. En sådan förutsätter arbetsutrymme för mindre och medelstora företag.Det är därför naturligt att inom en decentraliserad ekonomi - baserad på enmarknadsekonomi, styrd av samhället - vidta alla de åtgärder som förenklarverksamheten för de mindre och medelstora företagen, som stimulerar fortsattaföretagarinsatser i sådana förelag och som ger anledning lill etableringar. Attförenkla del ofta betungande uppgiftslämnandet till statliga m. fi. myndigheterär ett sätt att avlasta i synnerhet de mindre företagarna. Många kvällar ochveckohelger går åt till delta uppgiftslämnande - utan ersättning från deuppgiftskrävandes sida. Vifår ett utredningsbetänkande som, enligt vad skatteutskottet enigthoppas, skall ge förslag lill samordnande och nedskärande åtgärder i vad gälleruppgiftslämnandet. Men den sittande utredningen har inte i uppdrag att övervägaen sådan åtgärd som ersättning till företagarna för uppgiftslämnandet. Även socialdemokraterna,som ibland kritiserar marknadsekonomin. har dock i andrasammanhang uttalat sig för att en prisbeläggning eller prishöjning kanutnyttjas för att begränsa efterfrågan på en produkt eller en prestation.Sålunda uttalade sig statsministern för bl. a. en höjning avenergiskatten såsom en åtgärd i konsumtionsminskande syfte. Det torde inte rådanågot tvivel om, ifall en myndighet önskar en uppgift från företagen, all delgörs en noggrannare bedömning av uppgiftens angelägenhetsgrad om myndigheten ifråga blir tvungen att betala för uppgiften. En avgiftsbeläggning påuppgiftsinfordrandet är måhända den allra bästa och enklaste åtgärden för attminska den stora fiora av uppgifter som infordras från olika håll. - Ettsådant avgiftssystem kan göras schablonmässigt och administrativt enkelt. Vadfolkpartiet begär är att den sittande utredningen skall få tilläggsdirektivatt utreda ett avgiftssystem. Vi reservanter från och moderaternasamt i från vill att en sådan kompletterandeutredning skall göras efter det alt utredningens aviserade betänkande lämnats.Vi vill inte att detta försenas men anser alt den sittande utredningen harkompetens för det vi ytteriigare begär. Delär ledsamt alt inte hela kunnat ställa upp bakom detta angelägnaulredningskrav. Kostnadsersättning till framför allt mindre företag för derasarbete med uppgiftslämnandet är ju en av många åtgärder som främjar endecentraliserad ekonomi. Med det sagda, herrlalman, ber jag all få yrka bifall till reservationen. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Vid skatteutskotlets betänkande 1975/76:1 behandlas frågor som varitföremål för debatt fiera gånger här i kammaren. Detgäller förenkling av uppgiftsskyldigheten, ersättning för uppgift och uppbörd,dispensförfarande avseende skatteredovisning under semestertid och samordningav statliga tjänster och låneformer. Riksdagenhar vid tidigare tillfällen avslagit motionerna - framför allt de som avserförenkling av uppbördssysiemet - med hänvisning till den pågående utredningenom företagens uppgiftsplikt, UFU, som här nämnts. 1 avvaktan på resultatet avdenna utredning är utskottet inle heller nu berett alt ta ställning ochavstyrker därför bifall till motionerna i denna del. 1fråga om ersättning för uppgifter och uppbörd anser utskottet att någonersättning för detta arbete - utöver vad som finns inbyggt i kredittiderna förinleverans av skatter och avgifter lill staten - inte bör utgå och avstyrkerbifall lill dessa motioner. Utskottet avstyrker även bifall lill yrkandena omtilläggsdirektiv till UFU under motivering att detta ytterligare skulle försenautredningens arbete. 1vad del sedan gäller vidgat dispensförfarande avseende företagens skatteuppbördoch stalistikuppgifter under semestertid säger sig utskottet ha förståelse föratt dessa skyldigheter kan medföra viss bundenhet och andra svårigheter undersemestermånaderna men avstyrker bifall till molionen. då förslaget skullemedföra administrativa svårigheter och omo- Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. tiverade förmåner förvissa förelag. Närdet slutligen gäller yrkandet om åtgärder för att samordna tjänster ochlåneformer som statliga institut administrerar avstyrker utskottet bifall undermotiveringen att industriverket med sin överblick över de mindre och medelstoraföretagens förhållanden är väl lämpat för de samordnande insatser som ärönskvärda i fråga om utformningen av de kreditstödjande organens fortsattaverksamhet. betänkande har, som anförts här, fogats en reservation avrepresentanter för de tre borgerliga partierna, vari man yrkar bifall till deberörda motionerna. Ettsärskilt yttrande har lämnats av herrar i , Josefson ochSundkvist, vilka avslutningsvis anför att enligt deras uppfattning bör deförslag som väntas från UFU om företagens uppgiftsplikt avvaktasinnan vidare åtgärder vidtas. Jag delar den uppfattningen och yrkar bifall till utskottets förslag påalla punkter. Närdel sedan gäller den debatt som förts här - den har gått efter ungefärsamma tema - måste jag säga att alla är vi väl överens om auuppgiftsskyldighelen är en besvärande pålaga för företagarna. Det är väl ingensom vill motsätta sig en förenkling av systemet, men när det nu pågår enutredning som väntas lägga fram förslag inom den allra , anserulskottsmajoriteten att det är klokt att avvakta detta förslag innan vi läggerytterligare synpunkter på det här problemet. Fråganhuruvida vi skall ge oss in på ett system med ersättning för avlämnandet avuppgifter är del mycket svårt att ta ställning till. Vid de debatter somtidigare förts här i har bl. a. de borgerliga representanterna sagtall om de statliga myndigheterna endast infordrade uppgifter som kan anses varaoundgängligen nödvändiga för samhällsplaneringen, sä skulle man kunna accepterakostnaderna. Då inställer sig osökt frågan: Vilka uppgifter är oundgängligennödvändiga för samhällsplaneringen? Och vem skall avgöra detta? Det ärvanskliga frågor. Det torde också bli mycket svårt att utfärda rättvisaersättningsnormer för arbetet med uppgiftslämnandet. Sedanskall man komma ihåg att när det gäller uppbörden får uppgiftslämnarna där enviss ersättning genom del krediianstånd som lämnas. Jag vidhållermitt yrkande. i (c)kort genmäle;