prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Försörjningsbalansen (tabell 6) sammanfattar denekonomiska tUlväxlen mätt från användningssidan för 1975 och 1976.Bruttonationalprodukten som enhgt denna beräkningsmetodik har ökat med endast0,1975 beräknas stiga med 1,1976trots atl en myckel stor omsvängning i lagerinvesteringarna verkar bromsande påproduktionen. Den totala efterfrågan, exkl. lagerinvesleringar, bedöms såledeskomma alt öka med lill 1976. Orsaken lill den snabbare tillväxten1976 är framför allt atl exporten väntas öka påtagligt efter den kraftigatiUbakagången 1975. De totala fasta investeringarna, dvs. lager, väntas visa en ökning på 1976, efter en förhållandeviskraftig minskning 1975. Bostadsbyggandet visar fortsatta minustal medan industrinsinvesteringar bedöms öka något. Däremot torde de offentliga investeringarna ökamyckel kraftigt . Näringslivets investeringar förutses vara i stort settoförändrade lill 1976. Industrins investeringar väntas visa en vissökning också 1976. Jag räknar därvid med all förelagen utifrån grundsynen altden internationella konjunktursvackan snart är passerad utnyttjar de särskildaförmåner som gäller vid investeringar och som jag tidigare redovisat. Ävenutvecklingen av handelns investeringar, vilka väntas öka igen efter entillbakagång 1975, bidrar till att näringslivets investeringar kan ligga kvarpå en hög nivå 1976. Bland offentliga investeringar väntas särskilt destatliga myndigheternas och affärsverkens investeringar öka kraftigt, ellermed . Till en avsevärd del hänger detla samman med desysselsättningsfrämjande åtgärder som jag tidigare nämnt. Del gäller bl. a.ökade beredskapsarbeten och igångsättning av statliga byggen. Även de kommunalainvesteringarna förutses öka i betydande omfattning, 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 30 En stor del av den väntade ökningen hänger samman med deåtgärder regeringen vidtagit vad gäller utbyggnaden av barnomsorgen resp.utökade kommunala beredskapsarbeten. Jag vill särskilt nämna att statsbidragettill byggande av daghem och fritidshem höjs från . per plats till . per plals fram till utgången av 1976. Därefter inkluderasanordningsstödet i ett från . förhöjt driftbidrag.Antalet nybyggda platser i daghem och fritidshem väntas som en följd av dessastimulansåtgärder fördubblas till 24 000 . Av betydelse för dekommunala investeringarnas utveckling är också det kraftigt ökade skolbyggandet. Investeringarna i bostäder väntas minska med ca 8 %1976, efter en nedgång med . Antalet igångsatta lägenheterbedöms bli endast 50 000 . Detta skall emeUertid ses mot bakgrund avatt en del av byggstarterna tidigarelades till de sista månadema 1974, tillföljd av de särskilda reglerna om momsåterbäring på bostadsbyggandet. Antaletigångsatta lägenheter 1976 beräknas öka till ca 60 000. En sådan uppgång liggeri linje med en återgång till igång-sätlningstal som motiveras utifrån meralångsikliga bedömningar. I samma riktning verkar det förhåUandet alt antaletouthyrda lägenheter nu minskat. Antalet färdigställda lägenheter 1976 beräknasuppgå till inemot 55 000. Investeringarna i lager kommer alt minska betydligtunder 1976 efter den kraftiga lagemppbyggnaden och 1975. En viss fortsattökning av lagren torde dock komma tiU stånd, bl. a. som en följd av detstatiiga lagerstödet. Lagerinvesteringarna väntas bU drygt 2 miljarderkr. Den minskade lageruppbyggnaden svararför ett mycket stort efterfrågebortfall . Hushållens reala disponibla inkomster väntas öka med ca2 % . Sparkvoten bedöms komma att visa en viss nedgång med kraftigt höjt sparande. Den privata konsumtionen väntas därmed ökamed i volym 1976, dvs. i samma takt som . Konsumentpriserna väntas stiga med 7 å under loppetav 1976. Den direkta inverkan av höjda internationella priser väntas därvid bli Volymförändringi procent frän föregående år -1,7 Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 31 -2,6. -0,1 -3,9 -1,6 -0,7 -4,8 -9,7 -7,8 (+0,8)' (-2,3)' 71,4' -8,4 -0,1 ' Lagerinvesteringens förändring i procent avföregående års bruttonationalprodukt. ' Utrikeshandelns fördehiing på varor och tjänster ärhär utförd i enlighet med nationalräkenskapernas definitioner. Härigenomuppkommer en viss skillnad i förhållandetill tabell 7, där varuutbytet anges i enlighet med utrikeshandelsstatistiken. Förklaringsfaklorn i övrigt är vår inhemska kostnadsutveckling. Även idetta avseende blir emellertid effekten på konsumentpriserna lägre än under1975. Den offentliga konsumtionen beräknas öka med drygt 3 %1976 och med ungefär samma takt i den statliga och den kommunala sektorn. Utrikeshandeln torde präglas av enomsvängning i positiv riktning för exporten och en betydande förbättring av denreala utrikesbalansen. För bytesförhållandet förutses emellertid iiigaväsentliga förändringar efler den kraftiga förbättringen mellan 1974 och 1975.Exportpriserna väntas öka med och importpriserna med 1976. Exporten väntas öka i volym 1976. Framförallt fömtses betydande uppgångar i råvaruexporten efter de kraftigaminskningarna . Särskilt gäller detta skogsprodukterna. För järn och ståloch för den viktiga varugruppen verkstadsväror väntas en obetydUg ökning avvolymexporlen. Importen beräknas stiga med . Den obetydUgaökningstakten sammanhänger främst med att lagerinvesteringarna visar en svagutveckling. Med denna utveckling av import och export skullehandelsbalansen visa ett överskott på ca . 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 32 (Milj.kr.) Export,varor Import, varor Bytesbalans -4115 -7560 -5 070 Sjöfartsnettot som minskade mycket kraftigt från 1974till 1975 till följd av världshandelns förlopp, torde visa en obetydligåterhämtning 1976. En viss ylterligare försämring i turistnettot förutsesför . För transfereringarna beräknas en kraftig försämring lill1976. Detta förklaras främst av räntebetalningarna på den ökade upplåningenutomlands samt den fortsatta ökningen av u-landsbiståndet. Totalt väntas bytesbalansen visa etlunderskott på ca . 4.Budgetförslaget 1976/77 4.1Inkomster, utgifter och budgetsaldo 1974/751976/77 /75 uppgick inkomsterna till 72,5miljarder kr. och utgifterna till . Budgetunderskottet blevföljaktligen nära . (jfr labell 8). Underskottet påstatsbudgeten för innevarande budgetår kan beräknas bli något större, eller ca11 mUjar-der kr. Jämfört med beräkningarna i den reviderade finansplanen innebärdetla elt ökal underskott med ca 500 milj. kr. De totala statsinkomsterna under /76 kannu beräknas bli . högre än som angavs i den reviderade finansplanen.En bidragande orsak härtill är all den ökning på resp. av inkomst avtjänst resp. 1976 som låg lill gmnd för beräkningarna i denreviderade finansplanen nu har antagits bli resp. . Delta harmedfört att framför allt inkomsterna på titeln skatl på inkomst och förmögenhetsamt socialförsäkringsavgifter räknats upp väsenlligl. Även utgifterna har räknats upp kraftigt och beräknasnu för /76 bli , vilket är 4,4 miljarder kr.mer än vad som angavs i den reviderade finansplanen. Till slor del kan dessaut- Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 33 giftsökningarhänföras till av den allmänna pris- och löneutvecklingen beroende anslag.Vidare ingår beslutade, föreslagna och beräknade anslag på tilläggsbudget. Budgetförslaget /77 innebär atl det statligaupplåningsbehovet beräknas stiga ytterligare jämfört med den redan innevarandebudgetår höga nivån. Totalbudgeten 1974/75-(Milj. -1976/77 1974/75 Utfall 1976/77 Budgetprop. De totala statsinkomsterna beräknas för budgetåret1976/77 stiga med eller med . Detta innebär enväsentligt lägre ökningstakt än vad som beräknas mellan de närmast tidigarebudgetåren, vilket är en följd bl. a. av att löneutvecklingen och 1977beräknas bli väsentligt lägre än 1975. Vidare får nu de tidigare beslutadeskatteomläggningarna, vilka trädde i kraft och den I januari1976, full effekt /77. Beräkningarna av statsinkomsterna har utförts avriksrevisionsverket. Verket har därvid förutsatt en ökning av lönesumman om . har ännu inga avtal slutits varför inkomstema för dettaår schablonmässigt skrivits fram . Jag har inle funnit skäl att frångådessa antaganden. De totala statsutgifterna beräknas enligtbudgetförslaget /77 stiga med , eller ,jämfört med del beräknade utfallet för innevarande budgetår. Det är enväsentligt lägre ökningstakt äii den beräknade ökningen /75 och innevarande budgetår. 1 likhet med innevarande budgetårhar ett täckningsanslag lagts in för /77 för att täckaschablonmässigt framräknade höjningar av slatstjänarlönerna kalenderåret 1977.Beloppet har beräknats lill 400 milj. kr. Beräkningen har gjorts utifrånschablonmässiga antaganden. Erfarenhetsmässigt uppkommer under löpande budgetårbehov av medel för oförutsedda och ofrånkomliga behov. För all läcka delta behovbör under huvudtiteln beräknas ett belopp av 1 500 milj.kr. Delta innebär en uppräkning med 500 milj. kr. från anslaget innevarande budgetåroch motiveras av den ökande omfattningen av medel som anvisas påtilläggsbudget. Enbart på tilläggsbudget I och II till statsbudgeteninnevarande budgetår har anvisats resp. begärts anslag på tillhopa ca 2 200milj. 3 1975/76. 1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 34 Härutöver har i syfte att åstadkomma en mer rättvisande bild av utgiflerna nästa budgetår iföreliggande budgetförslag under huvudtiteln beräknatsmedel för vissa större utgifter, om vilka regeringen avser att senare isärskild ordning lägga fram förslag. Jag har sålunda i det föregående redovisatatt några medel inte nu beräknats för 80. Förslag i ärendet bedöms nukunna redovisas senare . För att få erforderlig realism iberäkningen av statsbudgeten bör anslaget tUl oförutsedda utgifter räknas uppmed etl belopp motsvarande anslagen till 80 enligt riksdagsbeslut,nämligen avrundat 500 mUj. Vidare har jag angett att regeringen senarekommer att redovisa förslag avseende varvsnäringen och de statiigaföretagsinvesteringarna. För dessa ändamål beräknar jag avrundat 1 000 milj.kr. Anslaget till oförutsedda utgiflerbör således beräknas till 3 000 milj. kr. I detföreliggande budgetförslaget har utgiftsökningen begränsats lill iförhållande tiU det utfall som beräknas för innevarande budgetår. I förhållande till statsbudgeten blirutgiftsökningen eller ca . Utgiftsökningartill följd av pris- och löneomräkning, volymförändringar av"automatisk" karaktär samt konsekvenser av tidigare fattadereformbeslut svarar för den helt övervägande delen härav. Sålunda ökar t. ex.anslaget till folkpensioneringen med nära . och bidragen till driften av gmndskolor ochgymnasieskolor med ca . Årets budgetförslaginnebär en fortsättning av den tidigare förda politiken för trygghet ochsolidaritet. Detla sker inom ramen för en ekonomisk politik som syftar tillatt hävda sysselsättningen och stärka vår ekonomii en värld präglad av svåra ekonomiska och sociala problem. Följandeområden hör till de mest prioriterade i budgetförslaget /77 årsriksmöten beslutades om ett reformprogram som träder i kraft under åren1975 och 1976. En lagsladgad sänkning av den allmänna pensionsåldem från 67till träder i kraft . skapas ökade möjlighetertill rörlig pensionsålder . Delta sker främst genom en heltny pensionsförmån i form av delpension i kom- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 35 binalion med deltidsarbete. Inomreformprogrammet höjdes den 1 januari 1975folkpensionens grundbelopp, vilket innebar en betydande standardförbättringför alla folkpensionärer. infördes generösare inkomstprövningsreglerför hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg. Därutöver har förmånhgareskatteregler införts för gifta folkpensionärer fr. o. m. inkomståret 1976.Enligt tidigare beslut har handikappförmånerna förbättrats genom införandet aven enhetlig förmånsform handikappersättning. Vidare har mildare regler förvårdbidrag lill föräldrar som vårdar handikappat barn i hemmet genomförts.Från höjs vårdbidragens nivå kraftigt till avbasbeloppet. För dem som saknarATP eller har låga ATP-förmåner kommer den årliga höjningen av s. k.pensionstillskott att höjas från till av basbeloppet för ensampensionär och för var och en av makar. Den 1juli 1976 utgör pensionstillskottet av basbeloppet. Reformerna innebäri denna del att den garantinivå som pensionstUlskotten ger därefter successivt höjs från30 % lill av basbeloppet. Fr. o. m. fördubblas vidarepensionstiUskotten för förtidspensionärer utan ATP eller med lågaATP-förmåner. Pensionstillskottens garantinivåför dessa gmpper stiger successivt enligt utbyggnads-programmet till av basbeloppet. För att finansiera återstående kostnadsökningar för sänkningen av pensionsåldern och de övriga folkpensionsreformernaföreslås i enlighet med tidigare beslut en höjning av socialförsäkringsavgiftentill folkpensioneringen fr. o. m. . För budgetåret1976/77 beräknas folkpensionskostaderna stiga med 3 265 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Av kostnadsökningenhänförs 1 290 milj. kr. lill pensionsålderssänkningen och ökat antal pensionäreri övrigt. 1 450 milj. kr. utgör beräknade kostnader för värdesäkringen av folkpensionerna och 510 milj. kr.avser höjningen av pensionstillskotten. För ändrade regler ombarnlillägg beräknas 15 milj. kr. På grundval av en överenskommelse mellan regeringen ochkommunförbundet lägger regeringen i proposition till senare denna dagfram förslag om en kraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg. Utbyggnadsprogrammetför åren 1976 1980 omfattar 100 000 nyadaghemsplatser och 50 000 nya platser i fritidshem jämte en ökning avantalet platser i kommunala familjedaghem.1 anslutning till utbyggnadsprogrammet kommer att i särskUd ordningläggas fram förslag om en kraftigt ökad. personalutbildning för barnomsorgen. För att gekommunema ekonomiska möjligheter att genomföra utbyggnaden av barnomsorgenföreslås ett nytt statsbidragssystem med 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 36 väsentligthöjda och värdebeständiga statsbidrag. Bidraget för daghem föreslåsfr.o.m. för nya platser. För befintliga platserhöjs bidraget successivt till samma belopp. Bidraget till nya platser ifritidshem förslås lill hälften av nämnda belopp. För familjedaghemmen införsutöver nuvarande statsbidrag ett nytt grundbelopp i bidragssystemet. Samhällets totalaårskostnader för barnomsorgen, som för beräknas till ca 2 900 milj.kr., fördubblas . Genom de nya statsbidragenberäknas statens årskostnad uppgå till ca1 600 milj. kr. och tiU ca 3 500 milj. kr. Det nya statsbidragssystemet föreslås finansierat genom ensocialavgift på arbetsgivarna och egenföretagarna. Socialavgiften lillbarnomsorgen föreslås för lill av avgiftsunderlaget. Densammanlagda kostnaden för driftbidrag till förskolor, fritidshem och kommunalafamUjedaghem beräknas /77 bli 1 245 milj. kr. Regeringen avser attunder lägga fram förslag om en utbyggnad av föräldraförsäkringen fr.o. Ulbyggnaden avses innefatta bl. a. en ökning aversättningstiden vid vård av sjukt barn m. m. samt förlängd ersättningslid föradoptivföräldrar. Den av reformerna föranledda sammanlagda kostnadsökningenberäknas till ca 100 milj. kr., varav finansieras genom statsbidrag. Tryggheten på arbetsmarknaden. En rad viktigareformer på arbetsmarknadens område har trätt i kraft under senare år.Lagarna om anställningsskydd och om vissa anställningsfrämjande åtgärder harinneburit väsentUga förbättringar för den enskildes trygghet. Arbetsmarknadsmyndigheternahar fått ökade möjligheter att påverka företagens anställningspolitik i syfteatt ge arbete åt äldre och andra svårplacerade personer. Skyddsombudensställning har förstärkts och de fackliga förtroendemännens möjligheter att påbetald arbetstid fullgöra sina fackliga uppgifter har förbättrats. Regeringenkommer vidare att föreslå alt en ny lag ommedbestämmande antas. Den nya lagen som föreslås gälla från den 1 januari 1977kommer alt innebära en fortsatt demokratisering av arbetslivet och ökatinflytande för löntagarna. Ibudgetpropositionen föreslås en kraftig utbyggnad av arbetsförmedlingenskapacitet. har arbetsförmedlingarna förstärkts meddrygt 1 000 tjänster. I årets budgetförslag föreslås en förstärkning avarbetsmarknadsverket med ytterligare 250 tjänster. Det föreslås vidareatt flyttningsbidragen förbättras ytterligare. Starthjälpen förfamiljeförsörjare skall öka med . medan ökningen för övriga blir . För att ökaeffektiviteten hos förmedlingarna kommer satsningen på ADB att kraftigtförstärkas. Regionala platslistor kommer att framstäl- 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 37 las med hjälp av ADB i ytterligaresju län. De omfattar därmed av plalsmaterialel. Praktiska försök meddalorbaserad sökning inleds vid kontor i sex län. En försöksverksamhet medutbyggd platsanmälan inleds i tre län. Ramen förregionalpolitiskt stöd har för femårsperioden /74 1977/78 fastställts till2 500 milj. kr. Ramen föreslås , som tidigare nämnts, höjas med 1 500 milj.kr. Riksdagenbeslutade om nya riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen. Dessa innebär bl. a. att utbildningsbidragen höjs väsentligtfrån . Bidragen kommer att ulgå med /dag förkursdeltagare . Vidare höjs från detla datum det statliga stödet lUl företag som utbildar i stället för permitterareller avskedar anställda till /tim. Jämställdhelsbidraget höjs till6 kr./ lim. Helårseffekten av reformen som finansieras med arbetsgivaravgifterberäknas till 690 milj. kr. harvidare beslutat alt bidraget lill förelag som utbildar istället för permitterareller avskedar anställda skall utgå med / tim. vid längre utbUdningar.Dessutom införs från eltbidrag om /tim. tUl förelag som låter anställda genomgå utbildningoch låter anställa ersättare till dessa. Bidraget syftar lill attunder en konjunkturavmattning stimulera personalutbildning i företag som intestår inför akuta sysselsättningsproblem. Arbetsmiljönutgör en väsentlig del av del omfattande reformarbete som pågår för en social förnyelse av arbetslivet. En ny arbetarskydds-organisation genomfördes varvidantalet yrkesinspektionsdistriktökades från 11 tUl 19. /71 förfogade arbelarskyddsstyrelsen,yrkesinspektionen och dåvarande arbetsmedicinska institutet övertillsammans drygt 450 tjänster. Förslaget för nästa budgetår innebär attantalet tjänster vid arbelarskyddsverket kommer atl uppgå till ca 900. Denkraftiga personalförstärkning som skett fortsätter sålunda ävenunder /77. Arbelarskyddsstyrelsenoch yrkesinspektionen tillförs ytterligare 80 tjänster och ges ökaderesurser för utrustning. I årets budgetförslag inräknas också vissa medel förarbelarskyddsfrågor inom sjöfarten. Genom den nyaarbetarskyddslag som trädde i kraft tillförsäkrades de anställda ett ökatinflytande över arbetsmiljön på den egna arbetsplatsen. Skyddsombudensbefogenheter utvidgades och utbildningen av skyddsombud byggdes ut kraftigt. Arbetarskyddsfondenhar åren 19721975 tiUförts ca 197 mUj. i form av arbetarskyddsavgifler.HärlUl kommer ränteintäkter om knappt 14 milj. kr. Fondensstyrelse har i fråga om forskningsprojekt gjort åtaganden resp. reserveratmedel om totalt ca 127 milj. kr. 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 38 För olika utbildningsändamål, bl.a. utbildning av skyddsombud och för företagshälsovården, haravsatts omkring 18 milj. kr. En fond för arbetsmiljöförbättringar inrättas under åren1976 och 1977. Medlen ur fonden skall användas för att bekosta räntelätlnaderoch till att täcka vissa andra kostnader i samband med statligt kreditslöd tillarbetsmiljöförbättringar. Fonden finansieras via arbetarskyddsav-giflen. Frågan om att stödja ochutveckla den industriella sektorn står, som har framhållits, icentrum för den ekonomiska politiken. Budgeten /77 kommer på en radolika områden att präglas av detta. På inkomstsidan kommer delta till uttryckbl. a. i form av extra skatteavdrag för maskininvesteringar. På utgiftssidankommer etl antal mycket stora insatser i förgrunden. För atl möjliggöra en fortsatt mycket höginvesteringslakt inom kommer sedermera inte mindre änsammanlagt 1 500 milj. kr. att tillföras denna i form av nyemission av aktier.Inte minst för sysselsättningen i den allra nordligaste delen av landet harstatsföretagens investeringsprogram en avgörande betydelse. Därutöver avserregeringen att senare lägga fram närmare förslag rörande Stålverk80 på grundval av del utredningsarbete som f. n. pågår. Vissa medel härför harberäknats inom ramen för Oförutsedda utgifler. Lokaliseringsstödet har också stor betydelse för såvälden industriella utbyggnaden som sysselsättningen inom i första hand de s. k.skogslänen. Inte minst för de mindre och medelstora företageiis utveckling hardetta stöd visat sig vara av stort värde. De nuvarande ramarna för perioden1973/741977/78 utökas med inte mindre än 1,5 miljarder till . Även det tUlskott till AP-fondens fjärde fondstyrelse,som föreslås, får stor betydelse för den fortsalta utbyggnaden avnäringslivet. Härigenom skapas förbättrade förutsättningar för företagens,försörjning med eget kapital. I syfte att trygga en fortsatt drift och utveckling vidde svenska var-. ven kommer senare att läggas fram förslag tUlgenomgripande åtgärder på varvsområdet. Dessa åtgärder förutses få betydandefinansiella konsekvenser under såväl innevarande som nästa budgetår. Förutom dessa insalser innehåller budgetförslaget enökning av anslagen lill styrelsen för teknisk utveckling med nära 30 milj. kr.lill totalt 260 mUj. De mindre och medelstora företagens investeringarstimuleras på en rad olika sätt, inle minst som tidigare nämnts via lokaliseringsstödet.Därutöver' bör i detta sammanhang nämnas ståtens utvecklingsfond, som stödjertekniska innovationsprojekt och som tillförs 20 milj. kr. Vidare sker enuppräkning av bidragen till företagareföreningarna samt slödel tiU förelags-och branschfrämjande åtgärder. Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 39 Statsutgifterna /77 (avrundade belopp) budget 1975/76 -f 2 880 Jag övergår nu tUl att kommentera vissa förändringar iövrigt i årets budgetförslag. I tabell 9 anges utgiftsförändringen mellaninnevarande budgetårs statsbudget och förslaget till statsbudget för budgetåret1976/ 77. Det största utgiftsområdet avser folkpensioner m. m.som svarar för av utgiftsökningen och utgör av de totalautgifterna. Förutom anslaget till folkpensioneringen, vilket jag redogjort förtidigare, ingår i denna ändamålsgrupp bl. a. anslaget lill sjukförsäkringen. Sjukförsäkringsförmånerna inkl. föräldraförsäkringenberäknas uppgå till totalt . Socialförsäkringsavgifterskall nu täcka av försäkringens kostnader, medan återstoden finansierasgenom statsbidrag. Fr. o. m. 1976 utgår ersättning till landstingens hjälpmedelsverksamhetför handikappade från sjukförsäkringen. Ersättningen lill sjukvårdshuvudmännenför sjukvård ökas . Kostnaderna för försäkringen beräknas tillföljd härav öka med ca 630 milj. kr. Anslagsutvecklingen inom gruppen utbildning och forskningpräglas liksom senasie budgetår av att ungdomsskolan nu i huvudsak är utbyggd.TUlströmningen tUl högre utbildning synes nu åter börja öka något. Bidragen tUldriften av grundskolor och gymnasieskolor ökar med ca 1 820 milj. kr., mendenna ökning är i huvudsak av automatisk karaktär. För särskilda åtgärder igrundskolan satsas 50 milj. kr. Medlen avses främst användas istorstadskommuner och i kommuner med elt stort inslag av invandrare. /77 beräknas en ökning av antalet elevplalser i gymnasieskolan påde tvååriga yrkesinriktade 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 40 linjerna.I en särskild proposition kommer att läggas fram förslag om utveckling avskolans inre arbete. och högskolor, som i huvudsak sammanhänger med tidigarefattade beslut, uppgår till ca 350 mUj. kr., medan anslagen liU studiesocialaändamål stiger med ca 40 milj. kr. Lärarutbildningen kommer all behandlas i ensärskild proposition. 1 denna kommer alt ingå förslag om bl. a. en väsentligutbyggnad av förskollärar- och frilidspedagogulbildningen. Anslagen till forskningsråden räknas upp med drygt 50milj. Vuxenstudiestödet byggs ut ytterligare. Anslagen lill fackligulbUdning ökar och folkbildningsverksamheten får väsenlligl ökade resurser. Inom utgiftsgruppen totalförsvaret beräknas medel tilldet militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret och övrigttotalförsvar. Av del totala anslagsbeloppet på . lar delmilitära försvaret i anspråk den alldeles övervägande delen.