prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — Ett konsekvent genomförande av JK:s förslag skulle därför kommaalt ge upphov lill en synnerligen invecklad och svåröverskådligbegränsningsreglering där särskilda momeni i de olika rättigheterna bryts lossoch skiktas på skilda säll, Härlill kommer som ett avgörande skäl mot den av JKförordade lösningen alt denna avser endasl generella, dvs, inom allarällighelsområden gällande begränsningar av i, ex, ytirandefrihelen mendäremot inle beaklar del fallel all en begränsning av en rättighet bara avserutövningen av denna inom ramen för en viss annan rättighet, Enligl min meningframgår det tydligare av den av uiredningen föreslagna regleringen allexempelvis en yllrandefrihelsbegränsning som har utformats så att den enbartgäller yttranden vid sammankomster skall betraktas också som en begränsning avmötesfriheten och att en sådan begränsning sålunda kan göras endasl om de i RFangivna förutsättningarna för begränsningar i båda de berörda rättigheternaföreligger . Jag har på nu angivna grunder stannat för all förordaatt ulredningens lösning bibehålls i princip oförändrad. Även om den kanskeinle klargör förhållandet mellan de olika rättigheterna lorde denknappasl komma att vålla några svårigheter i rättstillämpningen. Innan jag går in på de särskilda opinionsfrihelernaskall Jag lill sisl kortfattat beröra en terminologisk fråga. Utredningen harbibehållit gällande rätts språkbruk alt i fråga om vissa opinionsfriheter talaom frihet - yttrandefrihet, mötesfrihet etc, - och att i fråga om andraanvända uttrycket räll - räll lill informaiion, demonslralionsrätt. Del harunder remissbehandlingen påpekats att del i samtliga fall är fråga om enhandlingsfrihet för den enskilde och all det därför är rikligast att konsekvenianvända beteckningen frihet. Jag ansluter mig till denna uppfattning ochförordar all de positiva opinionsfrihelerna anges som yttrandefrihet,informationsfrihet, mötesfrihet, demonsiralionsfrihei. Enligl 2 kap, I tj I är varje medborgare gentemotdel allmänna tillförsäkrad yiirande- och iryckfrihet, som beskrivs som frihelall i lal, skrift eller bild eller på annal säll meddela uppgifter och framföraåsikter. Utredningen föreslår all denna definition utvidgas så all den omfallarfrihet att i tal, skrift eller bild eller på annal säll uttrycka tankar,åsikter och känslor saml meddela uppgifteroch upplysningar. Härigenom kommen,ex. konslnärliga framställningar och uttrycksformer uttryckligen all omfaltas. Jag vill redan här säga all del enligl min meningär någol oegentligi all nämna tryckfriheten vid sidan av yttrandefriheteneftersom den förra friheten dels, såvitt nu är i fråga, i sin hel het innefattasi den senare, dels exklusivt regleras i en annan författning än RF, nämligenTF, Det är tillräckligt att här tala om yttrandefrihet. Jag återkommer tillfrågan om samordningen mellan Prop.1975/76:209 106 RF:soch TF:s regelsystem. Under remissbehandlingen har inte riktats någrainvändningar mot utredningens förslag lill clefinilion av yttrandefriheten.Också jag finner del lämpligt alt denna utformas så all del klart framgårailäven rent konslnäriiga framställningar åtnjuter grundlagsskydd. Jag föreslårdärför endasl vissa smärre redaktionella förändringar i förhållande lillutredningens förslag, föranledda av en strävan att samordna definitionerna avde olika opinionsfrihelerna med varandra. Enligt min mening kanyttrandefriheten lämpligen beskrivas som frihet all i lal. skrift eller bildeller på annal säll meddela upplysningar saml uttrycka tankar, åsikter ochkänslor. Del bör påpekas all denna definition inie omfallar alla slagsyttranden. Som kommer att närmare utvecklas i specialmoliveringen ligger t, ex,sådana yttranden som utgör led i bedrägeri, utpressning eller olaga hot utanfördel grundlagsskyddade området. Enligt gällande rält kan ytirandefrihelen begränsasgenom lag. Den kan vidare, såviii gäller tystnadsplikt för offentligafunktionärer, begränsas av regeringen efter bemyndigande. och kommun kan ges kompetens all beslula föreskrifteromtystnadsplikt. Utredningen förklararati den har ansett del som enav sina mest angelägna uppgifter all söka utforma materiella gränser förmöjligheterna att genom vanlig lagstiftning inskränka yttrandefriheten. Denharemellertid mölt betydande svårigheter i denna strävan. Utredningen erinrarom alt del f n, finns åtskilliga olikartade inskränkningar i yttrandefriheten.Som exempel nämns de s, k, ylirandefrihetsbrolien - förtal, uppvigling, hetsmol folkgrupp, föriedande av ungdom, vissa brott mol rikets säkerhet m,fl,-reglerna om författares upphovsrätt, förbud mot vissl slags reklam ochkontroll av en på anstalt inlagens brevväxling samt de många fallen avtystnadsplikt, Enligl utredningen måste man räkna med detta slagsinskränkningar även i fortsättningen. Som en särskild svårighet i sammanhangetpekar utredningen på all det ibland - t, ex, av beredskapsskäl - kan finnasbehov av all öppna vissa begränsningsmöjligheler som tills vidare skall förblioutnyttjade, Uiredningen har kommii fram till all del inle ärmöjligt all genom en preciserad, uttömmande reglering ange i vilka fall delskall vara möjligt alt begränsa yttrandefriheten. Som en särskild fara med ensådan reglering nämns alt man lätt kan förbigå hell legitimaytlrandefrihetsbegränsningar. vilka därigenom blir grundlagsstridiga.Utredningen pekar vidare på den risken med alltför detaljerade och stelagrundlagsregler all dessa kan leda till att man i prakliken frestas "tummapå" dem när oförutsedda nya situationer inträffar och påkallar snabbhandling. Därvid kan enligl utredningen inledas en ulveckling som kan urholkahela grundlagsskyddet, Uiredningen föreslår mol denna bakgrund altyttrandefriheten skall få begränsas med hänsyn lill rikets säkerhel.folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivetshelgd eller förebyggandet och Prop.1975/76:209 107 Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas, 1övrigi får enligl förslagel begränsningarav yttrandefriheten ske endast omsärskill vikliga skäl föranleder del, Uiredningen anger vidare en särskild"kärna" av yttrandefriheten där skyddet skall vara särskill slarkl.Vid bedömandet av vilka begränsningar som får ske med stöd av de angivnareglerna skall nämligen särskill beaktas vikten av vidaste möjligayttrandefrihet i politiska, religiösa, lackliga, vetenskapliga och kulturellaangelägenheler, Ulredningens förslag till regler om begränsningar iyttrandefriheten har kommenterats i några remissyllranden, Enligl JK lämnarförslagel en del övrigt att önska i fråga om klarhet och fullsiändigheibeiräffande såväl täckning åt redan givna beslämmelser av olika slag sommöjlighelen lill ytterligare framtida begränsningar i yttrandefriheten, JKframhåller i sammanhanget bl, a, att det är tveksamt om de av uiredningenangivna begränsningsändamålen läcker in alla regler om tystnadsplikt som harställts upp i enskilds intresse. Den föreslagna möjlighelen att åberopasärskilt viktiga skäl är enligt JK alllför obestämd och kan särskill i utsattalägen ge utrymme för begränsningar i en omfattning som inle har varil avsedd,Förslagel sägs innebära att det i inte obetydlig omfattning överiämnas åträtlskoniroll och lagstiftare all bedöma om konflikt med den grundlagssiadgadeyttrandefriheten föreligger resp, kan beräknas uppslå. Också i andra yitrandenriklas krilik mol ulredningens förslag all yttrandefriheten skall kunnabegränsas om särskilt viktiga skäl föreligger. Utredningens förslag aii friheten alt yttra sig inäringsverksamhet frilt skall kunna begränsas kritiseras av någraremissinstanser. Näringslivets delegalion för marknadsräil framhåller alldella stadgande tolkat efter ordalagen innebäratt näringsidkare skall varabetagna grundlagsskyddad yttrandefrihet så snart de yttrar sig inäringsverksamhet, dvs, oavsett yttrandets innehåll och syfte, I enlighelhärmed skulle t, ex, en konsumtionsförenings propaganda fördenkonsumenlkooperaiiva företagsformen elleren privat propaganda förprival fackhandel riktad till den slullige konsumenten falla uianför delgrundlagsskyddade områdei. En så vittgående inskränkning i yttrandefriheten ärenligl delegationen helt oacceptabel och står dessutom i påtaglig strid medulredningens moliviexl enligt vilken uttalanden av opi-nionsbildningskaraklärsom görs av en näringsidkare inle skall uppfattas som yttranden inäringsverksamhet. Delegationen påpekar vidare att utredningen inte har tagitupp frågan om räckvidden av undanlaget från grundlagsskydd vad gällerkommersiell reklam, Enligl delegationen har den av fri- ochräiiighelsutredningen föreslagna bestämmelsen en vidare räckvidd i deltahänseende än moisvarande undantagsbestämmelse i massmedieutredningens förslag.Bl, a, saknas i fri- och rättighetsutredningens förslag motsvarighet till detav massmedieutredningen uppställda kravei på att "synneriiga skäl"skall föreligga för förbud för reklam för viss vara. Delegationen påpekarslulligen att den föreslagna bestämmelsen privilegierar privatpersoners ekono- Prop.1975/76:209 108 misktmotiverade reklam i Jämförelse med den reklam som härrör från näringsidkare. Yttrandefriheten kan med fog betecknas som denviktigaste av de medborgerliga fri- och rättigheterna. Del är därför naturligtall uppställa krav på all lagstiftaren skall iaktta största möjligarestriktivitet när del gäller all begränsa denna frihel, A andra sidan täckeryttrandefriheten om den definieras formellt slörre områden av mänskligverksamhel och kommer därmed i konflikt med fler motstående inlressen än någonannan rättighet. Del föreligger därför, som uiredningen har funnii, ettlegitimi behov av begränsningar i yttrandefriheten av mångskiftande slag, Molbakgrund av yttrandefrihetens centrala betydelse i det demokratiskastyrelseskicket vore del naturiigtvis önskvärt all låta grundlagen ange dencentrala kärna av yttrandefriheten, .som är av grundläggande belydelse för denfria opinionsbildningen och som därför inle far angripas, genom all uttömmandeange de ändamål för vilka begränsningar får ske. Enligt min uppfattning haruiredningen emellertid på ett övertygande säu visal all del inle är möjligt attutforma begränsningsregleringen på detta sätl. Del är sålunda praktiskl lagetogörligt att få en lillfredsslällande överblick över behovei av legitimayttrandefrihelsbegränsningar nu och . En reglering som innefattar enuttömmande ändamålsuppräkning kommer med andra ord alllid all medföra riskerför all också myckel angelägen lagstiftning, t, ex, lill skydd för enskildasintegritet, kommer att förhindras. Av del material som har presenterats avuiredningen framgär vidare all varje försök all göra en uttömmandeändamålsuppräkning ger upphov lill en synnerligen omfattande ochsvåröverskådlig reglering där detaljbeslämmelser av ell slag som normalt inleanses ha sin plats i grundlag kommeratt utgöra ett dominerande inslag, Å andrasidan lorde det vara en ogenomförbar uppgift all sälla mer preciseradeuppräkningar i stället för sådana allmänt angivna begränsningsändamål somrikels säkerhet och allmän ordning och säkerhel. Sammanfattningsvis kan alltså sägas att ell skyddsom innefattar en fullsländig uppräkning av tillåtna begränsningsändamålkommer att ge upphov till en svåröverskådlig och svårtillämpbar reglering somkan hindra också önskvärd lagstiftning ulan all ändå medföra någon förstärkningav skyddel för yttrandefriheten på centrala områden. Jag delar därförutredningens uppfaltning att man måste söka sig fram påandra vägar för all geyttrandefriheten ett tillfredsställande värn. En viklig ulgångspunkl är härvidall den mest beiydelsefulla delen av yttrandefriheten - tryckfriheten - redanbereds ett särskill starkt skydd genom regleringen i TF, Del skydd föryttrandefriheten som följer av TF sträcker sig i själva verkei långl utanfördel område som direkl berörs av det där iniagna regelsyslemel. Del behöverknappasl påpekas all del måsle framstå 5:0m föga meningsfullt all förbjudai,ex, muntliga yitranden av vissl innehåll om sådana yttranden slraffritt kanåterges i tryckt eller därmed Jämslälld skrift. Jag kan i sammanhanget vidareerinra om min avsikt att tillsätta en särskild ulredning med uppgift alt läggafram Prop.1975/76:209 109 förslaglill utvidgning av TF:s rällighelsskydd lill all avse också andra områden änyttranden i tryckta och därmed jämställda skrifter. Mol bakgrund av de överväganden som jag nu harredogjort för anser Jag att utredningens förslag all ställa upp ett generelllkrav på särskill vikliga skäl för begränsningar kompleiierai med enexemplifierande uppräkning av tillåtna begränsningsändamål och en beskrivningav de särskill centrala delarna av yttrandefriheten är en lämplig skyddsmelod.Jag förordar således all RF:s skydd för yttrandefriheten ulformas i enlighelmed de principer som kommer lill uttryck i ulredningens förslag. Del ärenligt min mening lämpligt all i betydandeulsträckning samordna RF:s exemplifierande uppräkning av tillåtna ändamål förbegränsningar av den medborgeriiga yttrandefriheten med TF:s reglerom grundernaför handlingssekretess. Det är uppenbart all man i alll väsentligt finnersamma intressen bakom t, ex, föreskrifter om tystnadsplikt som bakom regler omhinder mol att lämna ut allmänna handlingar. Jag loreslår av denna anledningvissa detaljbetonade avvikelser från utredningens förslag i denna del. Man bör vid utformningen av exempel på tillåtnabegränsningsändamål i viss mån beakta också den kritik som underremissbehandlingen har framförts mol förslaget all generelll tillåtabegränsningar av friheten att yttra sig i näringsverksamhet. Del bör sälundainte komma i fråga alt låta en bestämmelse på området omfatta yttranden avopinionsbildningskaraktär. Av det malerial som ligger till grund förutredningens förslag i denna del framgåratt utredningen genom den föreslagnabestämmelsen har velat öppna möjlighet till lagreglering i tre hänseenden: ifråga om kommersiell reklam, yrkesmässig kreditupplysning och förbud för redarei svenskt fartyg alt lill utländsk myndighet lämna ul handling som kan avsevärtskada svensk sjöfartsnäring. Det är enligt min mening lämpligt all utformaregleringen så att den ger klart stöd för de nämnda slagen av begränsningar meni övrigt inle särskilt nämner yttranden i näringsverksamhet i uppräkningen avbegränsningsändamål. Såvitt gäller utformningen av en regel rörande kommersiellreklam kan jag inte finna anledning lill några särskilda begränsningar idennas räckvidd. Eftersom den volymmässigt helt dominerande reklammängdenförekommer i tryckt skrift bör hilhörande avvägningar i försia hand göras isamband med utformningen av del iryckfrihelsrättsliga regelsystemet. Frågan omgrundlagsreglering av den kommersiella reklamen hör till dem som lar behandlasav den särskilda ytiran-defrihetsulredning som jag har nämnt i det föregående. Jag förordar mol bakgrund av de överväganden somjag nu har redovisat all det i RF föreskrivs au yttrandefriheten lar begränsasendasi om särskill vikliga skäl föranleder del. såsom av hänsyn till I, riketssäkerhel eller dess förhållande lill annan stal eller mellanfolkligorganisalion, 2, myndighels verksamhel för inspeklion, kontroll eller annanlillsyn, 3, iniressei att förebygga eller beivra brott, 4, allmän ordning ochsäkerhel. 5. del all- Prop.1975/76:209 110 mannasekonomiska iniresse, 6. skyddel för enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden, 7. iniressei att reglera eller begränsa kommersiell reklam.Liksom i utredningens förslag bör vidare föreskrivas all man vid bedömandet avvilka begränsningar som (ar ske med stöd av dessa beslämmelser särskill skallbeakta vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet i politiska, religiösa,fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. Del är tydligt att i n fo rm a t i o n s f r i h et e n (rällen till information) har ett nära samband med yttrandefriheten. Denkan på sätl och vis ses som en spegelbild av denna frihel, Räiien tillinformaiion beskrivs f n, i 2 kap, I ij 2 RF som en rätt att inhämia ochmottaga uppgifter och upplysningar, Enligl fri- och rällighelsulredningensförslag skall den innefatta räll all ta del av allmän handling saml räll all iövrigi inhämia och mottaga uppgifter, .upplysningar och meningsyttringar. Den av utredningen föreslagna definitionen avinformationsfriheten kan i huvudsak godtas. Vissa förändringar bör emellertidgöras. Som juridiska fakulteten vid harframhållil är rälten all la de! av allmän handling och den räll att i övrigimotta informaiion som avses i bestämmelsen inie jämförbara från rättsligsynpunkl. Rätten all la del av allmänna handlingar är en rätt alt kräva enpositiv prestation av myndighelerna, medan den senare rättigheten däremoienbart aren handlingsfrihet för den enskilde. Del är därför enligl min meningnaiuriigast all förbehålla beieckningen informationsfrihet förenhandlingsfrihet av senasl nämnt slag och att belrakla rällen all la del avallmän handling som en särskild rättighet som är exklusivt reglerad i TF, Jag delar vidare den uppfattning som har uttrycktsav hovrätten för Väslra alt utredningens definition avinformationsfriheten inte i tillräckligt hög grad harsamordnais meddefinitionen av yttrandefriheten. Del är uppenbart att dessa två friheter hellbör korrespondera med varandra. Jag förordar på nu angivna grunder altinformationsfriheten beskrivs som en frihet all inhämia och motta upplysningarsamt att i övrigi ta del av andras yttranden. Med hänsyn lill del nära samband som råder mellaninlbrmaiionsfrihelen och yttrandefriheten är del ofrånkomligt all låta sammabegränsningsregler gälla i fråga om båda dessa friheter. Jag hänvisar därför idenna del till vad Jag i det föregående har anfön i fråga om yttrandefriheten. Mötesfriheten beskrivs i 2 kap, I ij 3 RF som enfrihel all anordna och att delta i möten. Utredningen föreslåren vissutvidgning av del skyddade områdei, 1 förslaget beskrivs mötesfriheien somfrihet att anordna och närvara vid möten, lealerföreställningar och liknandesammankomster. Enligt ell motivutlalande omfattar del föreslagna skyddelemellertid inte teaterföreställningar av ren nöjeskaraktär utan endasi teaterm, m, som medium för opinionsyttring, Enligl min mening bör utgångspunkten vidavgränsandet av det område som skall skyddas genom beslämmelserna ommötesfriheten vara all denna Prop.1975/76:209 111 friheti största möjliga ulsträckning skall korrespondera med yttrande- ochinformaiionsfriheierna. Principen bör vara all sammankomster som avser sådaniframförande eller delfående av yttranden som skyddas av reglerna om ytirande-och informationsfriheterna skall omfatuis av RF:s skydd för mötesfriheien,innebär bl, a, ati sammankomsler för framförande av konstnärliga verk börberedas samma skydd som t, ex, politiska eller religiösa sammankomsler. Jaganser av denna anledning all den av uiredningen föreslagna utvidgningen av detskyddade områdei lill all omfalta också opinionsbildande teater m, m, inte gårtillräckligt långt. Det är som flera remissinstanser har framhållit dessulomknappasl möjligt alt i rättstillämpningen dra en gräns mellan opinionsbildandeteater, å den ena, och andra former av scenisk framställning, å den andrasidan. Grundlagsskyddet bör därför ulformas .så att det i princip omfattar allaformer av scenisk framslällning. Del finns vidare inle någon anledning altfrån del skyddade området undanta 1, ex, sådana konserter och sammankomslerför högläsning ur litterära verk eller för förevisning av film som inte kanbetraktas som medier för opinionsyttring. Del vaga uttrycket "möten" bör utgå urgrundlagsiexten och de sammankomsler som skall omfattas av skyddel förmötesfriheten i slällel beskrivas med hjälp av en exemplifierande uppräkningav vissa kvalificerande syften, utformad i viss anslulning lill beskrivningarnaav yttrande- och in-formaiionsfriheterna. Mötesfriheten kan i enlighet härmedlämpligen beskrivas som en frihet all anordna och bevista sammankomsi förupplysning, meningsyttring eller annal liknande syfte eller för framförande avkonsinäriigt verk. Med sammankomster för "annat liknande syfte"avses bl, a, gudstjänster och andra sammankomsler för religionsutövning. Del bör påpekas att den här förordade utvidgningenav det skyddade området nödvändiggör vissa ändringar i lagen (1956:618) omallmänna sam-mankomsteroch i allmänna ordningsstadgan (1956:617), Utredningen föreslåratl mötesfriheten skall fåbegränsas endasl med hänsyn till rikets säkerhet, till ordning och säkerhetvid sammankomsien eller lill trafiken eller för att förebygga all farsotsprids. Denna regel har inle föranlett några erinringar underremissbehandlingen. Också jag anser all den ger ullryck för en lämpligavvägning mellan de olika intressen som här slår mol varandra. Jag föreslårendast en smärre språklig jämkning med hänsyn lill "" dubblabelydelse av "smittsam sjukdom" och "epidemi". Bestämmelsernaom förhandsgranskning av biograffilm i förordningen (1959:348) med särskildabeslämmelser om biografföreslällningarm, m, utgör i försia hand en begränsningav yttrandefriheten. Eftersom förordningens reg-leremellertid endast avser utnyttjandet a v denna frihel vid sam mankomslera v ett slag som i principomfattas av del här förordade skyddet för mötesfriheten, nämligenbiograflbreställningar, skall dessa regler, som framgår av det föregående,betraktas också som ingrepp i mötesfriheten. 1975/76:209 112 kommerattomfattasav' uppdraget förden särskilda yttrandefrihetsutredning som jag avseratt tillsätta, 1 avbidan på den lagstiftning som kan bli resultatet av utredningens arbete böi bestäm melser om filmcensur av det slag som återfinnsi biografförordningen få stöd i en särskild övergångsbestämmelse, D e m o n s t r a t i o n s f r i h e t e n slårmötesfriheten nära. Den beskrivs i gällande rätt (2 kap, I ji 4 RF) som en rällall ensam eller i grupp framföra åsikter på allmän plais, I fri- ochrällighelsulredningens förslag definieras demonsirationsfrihelen, ulan attnågon ändring i sak är åsyftad, som räll all anordna och dellaga idemonstration på allmän plats. Denna omformulering innebäratt del idemonsirationsfrihelen ingående ylirandefrihels-momeniel skjuls i bakgrundenoch all iniressei i slällel koncentreras på del för en demonstration utmärkandeall den beslår av en eller flera personer som befinner sig på allmän plats iell vissl opinionsbildningssyfte. Vinslen med denna perspektivförskjutning ärall det inle kan uppkomma någon tvekan om att de regler som i allmänhel gällerför begränsning av yttrandefriheten gäller också när denna frihet utnyttjasvid en demonstration. Jag ansluler mjg av denna anledning lill ulredningensförslag, Uiredningen har föreslagit all samma begränsningsreglerskall gälla i fråga om demonsirationsfrihelen som beträflände mötesfriheten,aren nödvändig följd av den nära släktskapen mellan dessa tvåfriheteroch jag ansluler mig därför lill förslaget. Föreningsfriheten beskrivs f n, i 2 kap, I tj 5 RFsom frihet all sammansluta sig med andra lill förening. Utredningenförklararati den bibehåller den positiva föreningsfrihetens begrepp i sakoförändrat men beskriver den i stället som frihet alt sammansluta sig medandra för allmänna eller enskilda syften. Jag vill med anledning av ett par uttalanden underremissbehandlingen framhålla alt den av uiredningen föreslagna bestämmelsenotvivelaktigt skyddar också rälten all bilda föreningar för ekonomiska syften.Som en remissinsians har framhållit innebär detta all den positivaföreningsfriheten har en betydligt vidare omfattning än moisvarande negativafrihel så som denna har utformats i ulredningens förslag. Enligt min meninginnebär della emellertid inle någon nackdel. Reglerna om den positiva föreningsfrihetenhar en hell annan funklion i rätiighetsskyddet än reglerna om den negativafriheten. Avsikten med den här behandlade bestämmelsen är all ge medborgarnavidsträckta möjligheter all sluta sig samman för all ge-mensami verka i olikasyften. Del är härvid knappasl möjligt all göra skillnad mellan olika legitimasyften beroende på vilken grad av beiydeLse dessa kan ha för den friaåsiktsbildningen i samhället.