prop · FZ0323 · 1975-12-31 00:00:00 — I ,som vill se rösträtten som ett alternativ till medborgarskap snarare än som eninskolning i det svenska samhället, anser att de kvaliflkationstider som gällerför medborgarskap bör gälla som kvaliflkationstid även för rösträtt ochvalbarhet. tillägger att de kvalifikationslider som f n. gällerför medborgarskap enligt mening är onödigt långa. Svenska sjöfolksförbundeivill ha längre kvalifikationstid för utomnordiska än för nordiska utlänningar.Förbundet föreslår att kvalifikationstiden för andra utlänningar än nordborbestäms till och vill inte motsätta sig att förutländsk nordbo bestäms till tvä år. En vistelse här under tre är kan integenerellt anses tillräckligt lång för att ge utlänning insikt i det kommunalaarbete som bedrivs i och i de särskilda åsikter som våra olikapolitiska partier företräder i kommunala sammanhang. Man får, säger förbundet,inte glömma att en mycket stor del av de invandrare som har kommit till Sverigeoch som kan komma hit inte är förtrogna med vare sig svenska språket eller våralevnadsförhållanden. Endast ett låtal invandrare härstammar från skandinaviskaländer med besläktat språk och levnadssätt. Kunskap i landets språk ärinkörsporten till integration i samhället. Lagstiftningen om ledighet och lönvid deltagande Prop.1975/76:23 71 isvenskundervisning för invandrare gäller endast för ett begränsat antal invandrare,medan däremot förslaget om rösträtt gäller för samtliga invandrare,således också för den stora grupp av invandrarkvinnor som inte deltar iarbetslivet. Förbundet anser därför att rätten till undervisning i svenskaspråket på samhällets bekostnad bör utvidgas att gälla samtliga invandrare.Invandrarna bör också lå rätt lill en intensiv undervisning i samhällskunskap,speciellt kommunalkunskap. För rösträtt bör krävas att utlänningen visar intygom att han har deltagit i sådan undervisning. Ett sådant krav bör emellertidenligt förbundet inte resas i fråga om invandrare som har svenska, danska ellernorska språket som modersmål eller som annars har sädana kunskaper i något avdessa språk att undervisning inte kan anses erforderiig. Förbundet understrykeratt det är en sak att ge utlänning här i riket bosättningstillstånd och enannan sak att bevilja honom rösträtt, något som förutsätter integration isamhället och en djupare insikt i samhällets uppbyggnad. SIVmenar att kvalifikationstiden inte undantagslöst behöver vara oavbruten.Verket föreslär att rösträtt får tillkomma även utlänning som har varitfrånvarande vid en av de tre mantalsskrivningarna närmast före valet. Med ensådan ordning säger sig verket vilja undvika att tillfällig bortovaro från ,exempelvis på grund av militärflänst, som slumpvis infaller omkring den 1november får betydelse för rösträtten. Flertaletav de remissinstanser som yttrar sig på denna punkt ansluter sig tillutredningens mening att kvalifikationstid kan avvaras i kyrkokommunala val. Enviss tveksamhet yppas dock i några av dessa positiva yttranden. Årkebiskopenanför att det även vid kyrkliga val i och för sig är önskvärt med garantier föratt den utländske väljaren har vissa inte alltför obetydliga kunskaper i svenskaspråket, känner till och har förståelse för svenska förhållanden och har ettnaturligt, personligt intresse inte bara för de alldeles aktuella förhållandenai kommunen utan också för de mera långsiktiga angelägenheterna. Ärkebiskopenifrågasätter riktigheten av utredningens konstaterande att församlingarnasoffentligrättsliga befogenheter är begränsade. Trots detta och trotsönskvärdheten i och för sig av lika regler på ifrågavarande punkt för borgeriigakommunala och kyrkliga val anser dock ärkebiskopen under hänvisning till sinaallmänna skäl för reformen att särskild kvalifikationstid i fråga om rösträtt ikyrkliga val kan avvaras. Medlemskapet i trossamfundet bör urkyrklig synpunkt väga tyngst. Av medlemskapet bör så snart det kan ske naturiigenfölja de offentligrättsliga befogenheter som tillkommer svenska medlemmar av kyrkan.Svenska kyrkans säger att de skäl som harföranlett förslaget om treårig kvalifikationstid vid borgeriiga kommunala vali princip bör kunna åberopas för en motsvarande ordning vid kyrkokommunala val.Förbundet säger sig med tvekan godta de skäl som utredningen åberopar -församlingarnas begränsade offentligrättsiiga befogenheter, olämpligheten avgraderat medlemskap inom ett trossamfund och Prop.1975/76:23 72 internationellaekumeniska hänsynstaganden - för att avstå från kvalifikationstid vid dekyrkokommunala valen. Domkapitleii hyser inte någon tvekan på denna punkt och framhåller att utländsktmedborgarskap i och för sig inte längre utgör hinder för erhållande avordinarie prästeriig flänst i . En norsk eller finländsk prästkan under vissa betingelser men utan avseende på medborgarskap eller krav påviss tids vistelse i bli innehavare av ordinarie prästtjänst med vilkenkan följa ledamolskap i kyrkoråd etc. Om sålunda någon kvalifikationstid intekrävs av prästerna som har huvudansvaret för del mesta av församlingensverksamhet, synes något sådant krav inte heller böra ställas upp för lekmänsaktiva engagemang inom kyrkan. Det bör också, framhåller , erinrasom att man särskilt i de kretsar som slår vakt om kyrkans breda folkligaförankring hitfllls har värjt sig mot varje tanke på alt ställa upp särskildakvalifikationskrav utöver medlemskapet i kyrkan för att få utöva beslutanderätti de kyrkliga organen. Sålunda har man avvisat krav på dop, konfirmation ellerpå annat sätt dokumenterat aktivt deltagande i församlingslivet som villkor förvalbarhet vid kyrkliga val. Alt just för invandrargruppen ställa större krav påförtrogenhet med kyrkans och det svenska samhällets funktionssätt än försvenska medborgare med medlemskap i kyrkan kan uppfattas som diskriminerande påett sätt som inle bör komma i fråga inom ett kristet samfund. framhållervidare att majoriteten av invandrarna i vårt land utgörs av medborgarefrån andra nordiska länder, där det finns lutherska folkkyrkor vilkas ställningoch uppgifier i folk- och samhällsliv motsvarar . Eftersomrösträtten och valbarheten vid kyrkliga val är begränsad till medlemmar isvenska kyrkan, kan det här endast bli fråga om sådana invandrare som ärlutherska trosbekännare. Det kommer alltså i flertalet fall att röra sig ommedborgare i annat nordiskt land eller om tyskar. Enligtdomkapitlet i Göieborg är det ett rältvisekrav att medlemskap i svenska kyrkaninnebär fullt medlemskap utan någon inskränkning. Detta krav blir tillgodosettgenom utredningens förslag. Deövriga remissinstanser som godtar eller lämnar utan erinran utredningensförslag på denna punkl gör detta utan att ta upp någon närmare diskussion kringfrågan om kvalifikationstid. Dessa remissinstanser är domkapitlen i Strängnäsoch , , , och kyrkliga samfällighetersamt , Jukkasjäm och Örnäsels församlingar. Eninte obetydlig minoritet av de remissinstanser som har yttrat sig i fråga omrösträtt vid val av kyrkofullmäktige föreslår att man i kyrkokommunala val päsamma sätt som i borgeriiga kommunala val har en treårig kvalifikationstid.Dessa remissinstanser är i , , ,, och kyrkliga samfälligheter samt ,och Timi-å.församlingar. i åberoparatt det vid kyrkofullmäktigval och prästval iir fråga om personval och att detutan särskild kvalifikationstid i många 1975/76:23 73 fallkommer att saknas möjlighet till personlig kännedom om kandidaterna. Trelleborgsförsamling berör frågan om utlännings valbarhet i kyrkokommunala val ochframhåller alt förslaget innebär att vilken utländsk medborgare som helst somvinner inträde i automatiskt skall kunna väljas till vafle posti församlingen. Med tanke på hittillsvarande svaga valdeltagande ikyrkokommunala val skulle, framhåller församlingen, den ordning som utredningenföreslår kunna leda lill att församlingens ledning kom att utövas utan dennödvändiga kompetens som kyrklig förankring, lokalkännedom, etablering i delsvenska samhället etc. ger. Med den kvaliflkationstid som föreslås för borgeriigakommunala val skulle tillräckliga garantier i detta hänseende kunna uppnås.Hänvisningen till ställning som trossamfund som skäl för atlavstå från särskild kvaliflkationstid är enligt församlingens mening intekategoriskt användbar. De kyrkokommunala besluten, säger församlingenslutligen, gäller till vida övervägande del ekonomi och administration ochtorde kräva samma kunskap om lokala förhållanden som andra slag av kommunalabeslut. Detstora flertalet remissinstanser godtar utan närmare diskussion utredningensförslag alt kravet på viss lids vistelse i landet för rösträtt i borgerligakommunala val formuleras som ett krav på att vederbörande skall ha blivitmantalsskriven i för valåret och för de två närmast föregående åren.Flertalet remissinstanser har inte heller något att erinra mot den föreslagnametoden för alt ta upp röstberättigad utlänning i röstlängd. i Ålvsborgslän anför att det hade varit önskvärt att för vafle utlänning kunna fastställaden faktiska vistelsen i landet. Med hänsyn till de svårigheter och olägenhetersom skulle följa av ett sådant system anser emellertid attutredningens förslag att mantalsskrivningen skall vara avgörande bör godtas. RSVinstämmer i princip i de synpunkter som utredningen anför till stöd för attmantalsskrivningen och inte kyrkobokföringen skall användas när det gäller attkonstatera utlännings vistelse i . RSV gör dock det tillrättaläggandetatt en anknytning av kvalifikationstiden till kyrkobokföringen intenödvändigtvis behöver medföra ett system med enskilda ansökningar. Varjepastorsämbete kan tillställas en förteckning över samtliga i församlingenkyrkobokförda utlänningar som har uppnått rösträttsålder. Förteckningen kan tasfram ur personband. Samtliga pastorsämbeten skulle därefter medförteckningen som utgångspunkt kunna gå genom personaklerna för de personer somanges pä förteckningen. Personakten visar en personskyrkobokföringsförhållanden, såväl aktuella som föregående. Detta manuellaförfaringssätt torde dock bli så tids- och arbetskrävande att RSV inte villförorda atl det tillämpas. RSV tillstyrker därför utredningens förslag till kvaliflkationsgrundsom det från teknisk synpunkt mest praktiska alternativet. Enviss formell skiljaktighet föreligger enligt RSV mellan förslaget att det ikommunallagarna som förutsättning för rösträtt skall tas in ett krav Prop.1975/76:23 74 påmantalsskrivning vissa är och förslaget att det i vallagen skall anges attendast den som enligt register är upptagen i stomme till mantalslängdmotsvarande är skall antecknas som röstberättigad. Beslut som medför att någontas upp i eller utesluts ur mantalslängd, sedan stomme till mantalslängd harframställts, anges nämligen inte i det magnetband varmed stommen tillmantalslängd har tryckts ulan kommer till synes genom ändringar i denlokala skattemyndighetens exemplar av stommen fram till mantalsåret,då längden justeras. Ändringarna i den justerade mantalslängden framgårdessutom av s. k. nummerband över den i länet kyrkobokförda ochmantalsskrivna befolkningen. En förbättring till kommande val efter är 1976kan ske genom att de magnetband som används för stomme till mantalslängdframdeles kompletteras med beslut om mantalsskrivning fram till mantalsäret.Den nämnda skiljaktigheten vid val kommer emellertid att få mycketringa betydelse. I det nummerband varmed röstlängden framställs per den 1 junivalåret framgår i många fall direkt mantalsskrivningen även för tidigare är.Finns inte uppgifter registrerade om mantalsskrivning ,kontrolleras successivt stombanden för . Undantagsvisskulle därvid kunna förekomma, att en person exempelvis har tagits upp istomme lill mantalslängd för men uteslutits i den justerademantalslängden och sålunda rätteligen inte borde tas med i röstlängden.Fall av detta slag torde bli ytteriigt sällsynta. Det motsatta fallet, dvs. atten person som har blivit mantalsskriven inte har tagits medi röstlängden, torde inte behöva befaras uppkomma med hänsyn till detkontrollsystem som finns. Fleraremissinstanser har emellertid invändningar mot utredningens förslag i frägaom den närmare utformningen av bestämmelserna om hur kvalifikationstiden skallberäknas. yA anför att det synes föreligga inte obetydliga risker för att enperson som uppfyller de kriterier på varaktig bosättning som utredningenställer upp som förutsättning för utlännings kommunala rösträtt i verkligheteninte har varit bosatt här . Även om utredningen synes medveten omatt så kan bli fallet, förefaller det enligt JK som om utredningen harunderskattat dessa risker. JK framhåller särskilt, förutom arbetsmarknadens röriighetbåde inom och utom , invandrarnas tydligen inte ringa benägenhet attefter återvända till sitt hemland eller flytta till ett tredje land.JK erinrar i delta sammanhang om att avregistrering av utländsk medborgare isvensk folkbokföring i viss utsträckning är beroende av anmälan av denutländske fiyttaren själv. Ävenlänsstyrelsen I är kritisk mol utredningens förslag i denna deloch framhåller att man måste ställa ett ovillkofligt krav pä teknisk säkerhet vidgenomförandel av allmänna val. anför att vid det senaste valetett fåtal röster avgjorde den politiska majoriteten i några kommuner och attfelaktigheter beträffande utlänningars upptagande i röstlängd, som påtalasgenom besvär, kan föranleda att valutgången på- Prop.1975/76:23 75 verkasoch att omval måste ske. Under hänvisning till yttrandet frän lokala skattemyndigheteni fögderi föreslår i stället en reglering som innebäratt de utlänningar som har varit kyrkobokförda i blirröstberättigade. Ett sådant system torde enligt län.sstyrelsens bedömande varabetydligt säkrare och därför böra utredas och övervägas närmare. Länsstyrelsenanför vidare att risk för felaktigheter när invandrare skall tas upp iröstlängd föreligger oavsett vilken metod man väljer. Sådana fel kan enligt vallagenrättas till genom ett särskilt anmärkningsförfarande eller, om delär uppenbart att fel föreligger i fråga om uteslutning ur röstlängd, efteransökan . uppgick antalet ansökningar av dettaslag i till ett femtiotal. De avsåg regelmässigt fall som kundeprövas utan tidsödande utredningar. Rättelseansökningar i fråga om invandrarekan komma att bli betydligt fler och mer svårbedömda. Prövningen av dessaansökningar torde kunna i böflan av september genom en koncentreradarbetsinsats. Ett starkt ökat antal ansökningar som skall behandlas undertidspress medför emellertid risk att bedömningar görs som vid senareöverprövning - kanske på ett fullständigare material - anses oriktiga. Sådanafelaktiga beslut kan överklagas endast i samband med besvär över själva valet.En ökad frekvens av ansökningar och rättelsebeslut innebär enligtlänsstyrelsens mening att man måste fråga sig om det är en lämplig ordning attslutligt pröva rättelsefrågorna först efter besvär över själva valet, vilket iogynnsamma fall kan leda till att omval måste ske. Man bör enligt länsstyrelsenöverväga att antingen låta rättelseärendena och eventuellt ocksåanmärkningsärendena prövas i endast en instans, som fallet nu är vid avslag pårättelseansökan, eller låta valprövningsnämnden slutligt pröva besvären förevalet. Den sistnämnda lösningen kan dock göra det nödvändigt att tidigareläggasista dagen för ansökan om rättelse. i Stockholmsfögderi ifrågasätter om det kan anses tillräckligtatl lita till mantalsskrivningarna vid bedömningen av vistelsetiden i Sverige.Det är inte ovanligt att utlänningar bor i . Ominvandringen sker , blir utlänningen i regel mantalsskrivenfördel följande året. Även om han sedan flyttar ul ur landet och bliravregistrerad från kyrkobokföringen eller i januaripåföljande är, är han mantalsskriven . Om detta upprepas ävennästa år och han sedan del tredje året återkommer och stannar i övervalet, har han alltså kvalificerat sig för rösträtt med endast knappt ett årsvistelse i . Myndigheten erinrar vidare om de bestämmelser som finns ominlernordiska fiyttningar och framhåller att personer som fiyttar till ettannat nordiskt land och inte anmäler detta blir kyrkobokförda ochmantalsskrivna under rubriken utan känd hemvist (27 och 29 Ijij folkbokföringsförordningen).F. n. är i 68 personer registrerade på detta sätt. Dessa personer äralltså mantalsskrivna i Prop.1975/76:23 76 menär bevisligen inte bosatta här. Av det anförda framgår, säger myndigheten, attdet torde vara vanskligt att med utgångspunkt i mantalsskrivningen bedöma omen utlänning oavbrutet har varit bosatt i under tre är närmast förevalet. Omman emellertid godtar utredningens slutsats att oavbruten bosättning i inle skall krävas och accepterar avbrott i vistelsen i Sverigeunder kvalifikationstiden, återstår enligt myndigheten frågan om det tekniskasystem som utredningen lägger fram är hållbart. Enligt utredningens förslag tilländring i bl. a. kommunallagen skall utlänning som är mantalsskriven här förvalåret och som har varit mantalsskriven här för de två närmast föregående årenha rösträtt. I förslaget till ändring i 4 kap. 2 ij vallagen sägs bl. a. attför utlänning som inte enligt register har tagits upp i stomme tillmantalslängd röstlängden upprättas och för de tvä närmast föregåendeåren skall antecknas att rösträtt inte föreligger. En person som fiyttar tillStockholm och anmäler inflyttningen , blirmantalsskriven i för . Han är emellertid inte upptagen istomme till mantalslängd för . Om han bor kvar och mantalsskrivs föråren 1975 och 1976, är han mantalsskriven för de tre åren och skall enligtkommunallagarna ha rösträtt. Pä motsatt sätt kan en person vara upptagen istomme till mantalslängd men av olika skäl inte bli mantalsskriven. Frägauppkommer om "stomme till mantalslängd" i utredningens förslag tilländring i 4 kap. 2 ij vallagen avser stommen sådan den ser ul när den upprättasav enligt 40 ij folkbokföringsförordningen eller stommen när denefter ändringar, strykningar eller tillägg skrivs under av lokalaskattemyndigheten enligt 43 ij förordningen. Om utredningen hade avsett stommensådan den ser ut vid jusleringstilirället, borde uttrycket "den justerade manlalslängdenför året" ha använts. Med hänsyn till de felrisker och komplikationer som ärförbundna med det system för framställning av röstlängd som utredningen föreslårkan man befara svårigheter för de lokala skattemyndigheterna att hinna med delomfattande utredningsarbete som kan bli nödvändigt i samband med framställningtill om rättelse av röstlängd . Oklarheten ilagförslagen måste i allt fall klarläggas. Myndigheten ifrågasätterom inte ett enklare och säkrare system bör tilllämpas för att ta uppinvandrare i röstlängd. Som utgångspunkter för ett sådant system angermyndigheten att röstberättigad är utlänning som enligt länsstyrelsenspersonband är kyrkobokförd på fastighet och som har varit kyrkobokfördoavbrutet i det år röstlängden upprättas och de två närmast föregåendekalenderåren. Det nuvarande röstlängdssystemet bygger pä kyrkobokföringen ochrösträttshindren markeras i kyrkobokföringen och personband.Det synes därför, anför myndigheten, mest naturiigt att på motsvarande sättregistrera även rösträttshinder för invandrare vid kommunala val. En sädanregistrering torde kunna göras automatiskt, när invandraren första gången kyrkobokförsi , genom 1975/76:23 77 atten årtalssiffra för innytlningsåret registreras. De tre senaste årens är-talssiffrorlår därmed markera rösträttshinder för invandrare beiräffande kommunfullmäktig-och landstingsval. Det flärde året utlänningen är bosatt i börrösträttshindret automatiskt kunna raderas ut ur bandregister.Om rösträtten för invandrare sålunda helt knyts till kyrkobokföringen, blirdet möjligt att införa rösträtt för invandrare först till 1979 årsval. Det torde dock, säger myndigheten, flnnas goda möjligheter att redan år1976 införa hindersmarkeringar i datasystemet för dem som invandrar fr. o. m.den och för dem som har invandrat till under åren1974-1975. kan i böflan av framställa en förteckningförsamlingsvis över de utlänningar som är kyrkobokförda i resp. församling.Pastorsämbetet kan kontrollera förteckningen mot församlingsliggaren. Vidkontrollen kan för varje person som har flyttat in till fr. o. m. år1974 i förteckningen markeras att rösträttshinder föreligger vid koinmunalaval. Med ledning av den kompletterade förteckningen kodas rösträttshindren ini bandregister. Därefter torde röstlängd kunna framställasenligt samma principer som f n. Eventuella fel torde utan svårigheter kunnarättas enligt 4 kap. 8 ij vallagen. Myndighetensammanfattar sitt förslag lill system att ta upp utlänning i röstlängd päföljande sätt. Endast de personer som oavbrutet har varit kyrkobokförda iSverige valåret och de två närmast föregående kalenderåren blir röstberättigade.Bestämmelserna om rösträtt i kommunallagarna knyts även för utlänningar enbart tillkyrkobokföringen. Vid anmärkning mot röstlängden eller ansökan om rättelse avröstlängden blir det enkelt att med ledning av kyrkoböcker m. m. fastställa deträtta förhållandet. Det merarbete som uppkommer vid kontroll av den förutnämnda förteckningen torde väl uppväga det i annat fall befarade rättdseförfarandetsom under stark lidspress måste genomföras . majoritet av de remissinstanser som yttrar sig i fråga om valbarhet i borgeriigakommunala val godtar eller lämnar ulan erinran utredningens mening att rösträttför invandrare också bör medföra valbarhet och att särskilda villkor utöverrösträttsvillkor inte bör ställas upp för valbarhet. En sådan uppfattningredovisas av kammarräiien i , civilförsvarsslyrelsen, beredskapsnämndenför psykologiskt försvar, , arbeismarknads-siyrelsen, ,planverket, statens brandnämnd, civilbefölhavaren i östra civilområdet, LandsiingsfÖrbundeisaml alla hörda länsstyrelser, landstingskommuner och kommuner. Civilförsvarsstyrelsenanför att det sekretsskydd som finns inom civilförsvaret ger vissa garantierför att uppgifter som är av betydelse för rikets säkerhet inte sprids. Med dekriterier som utredningen ställer upp för invandrarnas rösträtt och valbarhethar styrelsen frän dvilförsvarssynpunkt inget att erinra mot utredningensförslag. Styrelsen tillägger dock att andra 1975/76:23 78 reglerkan behöva tillämpas under beredskap och krig. Eftersom utredningen redan haruppmärksammat detta, förutsätter styrelsen att dessa frågor utreds ytterligare.Beredskapsnämnden for psykologiskt försvar anför att det från to-talförsvarssynpunktär av speciellt intresse att reformen skulle innebära viss insyn förutlänningar i den kommunala beredskapsplanläggningen. I vissa fall är sådaninsyn enligt beredskapsnämnden väl motiverad från allmänt demokratiskautgångspunkter. Det gäller t. ex. civilförsvarsnämnd och kris-lidsnämnd. Ävenutlänningar kan i krig åläggas dvilförsvarsuppgifter och de drabbas givetvis påsamma sätt som andra medborgare av regleringar, ransonering och andra påtagligaföljder av en krissituation. Det kan i sädana situationer enligtberedskapsnämndens mening vara av ett rent praktiskt värde atl ha ett genomrösträtt och representation formaliserat samarbete med invandrargrupperna ochkunna räkna med deras medansvar. Socialstyrelsenanför att ärenden rörande beredskapsplanläggning i kommuner ochlandstingskommuner av hälso-, sjuk-och social värden i fred mera sällan är sekretessbdägda.Under beredskaps- och krigsförhällanden torde ärendenas betydelse för landetstotala försvar och även sekretessgraden öka. Dessa omständigheter bör dockenligt mening inle hindra alt röstberättigade utlänningar börvara valbara till de organ där sädana frägor behandlas. Frågan om utlänningsbefattning med dvilförsvarsuppgifter berör enligt statens brandnämnd iförhållandevis hög grad brandförsvaret med hänsyn till den viktiga uppgift somkommunernas fredstida brandslyrkor har inom civilförsvarets krigsorganisation.Nämnden säger sig särskilt ha övervägt utredningens ställningslagande i valbarhetsfräganoch ansluter sig till det resultat som utredningen har kommit fram till.