prop · FY0361 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition nr 1975 Prop. Regeringensproposition om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen, som är indelad i tre avsnitt, tas först upp frågor om anslag urkyrkofonden. Sålunda föreslås anslag till en ny stiftsadjunkts-tjänst, avseddför i . Förslag läggs vidare fram om avlöningsbidrag tUlytterligare en tjänsteman hos centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete och om uppräkning av bidragen. Uppräkning föreslås också avbidragen till sjömanspräster, bidraget till kyrkomusikemtbUdningen vid Sköndalsinstitutetoch anslaget till fortbildningskurser för präster m. m. Ett särskilt anslag på100 . föreslås för biträdeshjälp åt biskopama, Iett andra avsnitt föreslås en provisorisk ändring av bestämmelserna om boställsränta. Idet tredje avsnittet föreslås försöksverksamhet med vidgad närvarorätt för deanställda vid sammanträden med nämnd hos församling eller kyrklig samfäUighet. 1 1975.1 saml Nr 61 Lagmed provisoriska bestämmelser om beräkning av boställsränta Viduträkning av sådan boställsränta, som avses i kungörelsen (1950: 413) angående lönetiUgångarvid kyrkomusikertjänst och som gäller tUl och med det senareår under vilket allmän fastighetstaxering första gången därefter verkstäUes,skall det enhetsvärde å åker som enligt 2 § d) kungörelsen åligger länsstyrelseatt fastställa: bestämmas till produkten av en koefficient och det enhetsvärdesom senast har fastställt. Denna koefficient skall, för vart ochett av de allmänna fastighetstaxering använda värderings-områdenaför jordbmk, motsvara den genomsruttliga procentuella skillnaden mellan å enasidan joi-dbmksvärdet vid taxering och å andra sidan jordbmksvärdetoch byggnadsvärdet vid taxering för fastigheter som icke väsentligenhar förändrats mellan taxeringarna. Koefficienten fastställes av . Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Lagom närvarorätt vid samimanträde med nämnd hos församling eller kyrklig samfäUighet 1 § Regeringen får påframställning av församling eller kyrklig samfäUighet medge att kyrkoråd ellerannan nämnd hos församlingen eller samfälUgheten beslutar att företrädare förde anställda hos församlingen eller samfäUigheten får närvara vid nämndenssammanträden och deltaga i överläggningama men ej i besluten. 2 § Medgivande eiUigt 1 § kanbegränsas till att avse rätt att närvara och deltaga i överläggningarna vidhandläggning av ärenden av visst slag. 3 § Beslut av nämnd med stöd avmedgivande enligt 1 § får avse endast den som är anställd hos församlingen eUersamfäUigheten och som är utsedd av lokal facklig organisation som är bunden avkollektivavtal i förhåUande tiU församlingen eUer samfäUigheten. Deimalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . 'Senaste lydelse av 2 § 1952: 803. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , , , ,, , . Propositionom vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. Vissa anslag ur kyrkofonden 1 Inrättandeav en stiftsadjunktstjänst för i Avde 52 stiftsadjunktstjänster som f. n. finns inrättade är fyra avsedda för denfinskspråkiga befolkningen i . De 48 övriga stifts-adjunktstjänslema harav Kungl, Maj:t för tiden den 1 juli 1972den fördelats så attUppsala stift erhållit sju, varav två med placering i ärkebiskopens kansli.Lunds stift sex, stift fem, och vartderafyra, en samt vart och ett av , , ,, , och tre. Kyrkorådeti i har anhållit att en stiftsadjunktstjänstinrättas för i . , som är en enskildstiftelse, har fungerat som sjömanskyrka i . Kyrkorådetframhåller att det i dagens ekonomiska situation är förenat med storaansträngningar att huvudsakligen genom insamlade medel driva denna verksamhetoch att det skulle vara ett väsentligt stöd om den nu befintligapastorstjänsten vid kunde förändras tUl en speciellsjömansprästtjänst i . Domkapitleti framhåller att besöksfrekvensen på institutioner harstigit kraftigt och att verksamheten successivt har byggts ut. Verksamheten kanenUgt domkapitiet ej längre helt bäras av enskUda huvudmän S:t Johanneskyrkanoch Sjömansgården utan en del av kostnadema bör övertagas av det allmänna. 2 1975.1 saml Nr 61 1975: 61 4 Maj:t prövar formerna för ett inordnande av sjömansprästtjänsten istiftets kyrkliga verksamhet. Kammarkollegieterinrar om att det i finns två stiftsadjunkter och i stiften stiftsadjunkt med främsta uppgift att tjänstgöra som sjömanspräster. Någonsådan stiftsadjunkt finns däremot inte anställd i trots attlandets största hamnstad finns i stiftet. Detta förhållande beror på attsjömansvården i på ett förtjänstfullt sätt ordnats av de två stiftelsernaGöteborgs kyrkliga sjömansvård-Sjömansgården och . Kollegietär av den bestämda uppfattningen att stiftelserna inte i längden, ulan stöd avdet allmänna, förmår finansiera sm verksamhet. Kollegiet anser därför starkaskäl tala för inrättande i av ytterligare en stiftsadjunktstjänst,vars innehavare väsentiigen bör ägna sig åt sjömansvården i . Sjömanskyrkani Göleboi-g fullgör ett både betydelsefullt och uppskattat arbete. De tvåstiftelser som har bekostat verksamheten vid har under flera århaft större utgifter än inkomster. stöd av det allmänna kan de inte längresvara för denna verksamhet. Med hänsyn till dessa omständigheter och till altdet bör finnas en sjömanspräst i tUlstyrker jag att tjänsten somsjömanspräst nu inordnas i stiftets kyrkliga verksamhet och att en ny stiftsadjunktstjänstinrättas för arbete bland sjöfolk i . 2Bidrag tUl centralråd för evangelisation och församlingsarbete centralråd för evangelisation och församlingsarbete (benämntsvenska kyrkans diakonistyrelse) har erhållit bidrag ur kyricofondenför avlönande av sex tjänstemän hos centralrådet. Bidraget utgår med belopp somför varje tjänsteman är beräknat till hälften av stiftsadjunkts lön i nästhögsta löneklassen (f. n. F 12) i ortsgmpp 5, vartill iommer vissreseersättning (f. n. Som villkor för bidrag gäller i princip attinnehavaren av den tjänst, för vilken bidrag lämnas, är präät i svenska kyrkan.Om särskilda skäl föreligger kan dock regeringen medge att bidrag får utgåäven om vederbörande tjänstinnehavare inte är präst. Centralrådetanhåller dels att bidrag skall få utgå för avlönande av tio tjänstemän, delsatt bidrag skall få utgå även tiU bestridande av sociala kostnader för detjänster lill vilka lönebidrag utgår. Kammarkollegietframhåller att centralrådet är i stort behov av ekonomiskt stöd samt tUlstyrkeratt löne- och resebidrag får utgå för avlönande av ytterligare två tjänstemänhos rådet. Kollegiet avstyrker däremot bidrag för de sociala avgiftema. Prop.1975: 61 5 Enmotivering för bidragen till centralrådet har varit att de tjänstemän, förvilkas avlönande bidrag utgått, under hälften av sin arbetstid ansetts fullgöraarbetsuppgifter likartade med dem som ankommer på församlingspräster samtstifts- och kontraktsadjunkter (prop, 1962: 42 s. 14). Lönebidragen har därförutgått med belopp motsvarande hälften av stiftsadjunkts lön i näst högstalöneklassen. Vid beräkningen av lönebidragen har hänsyn inte tagits till desociala avgifterna, vilka var relativt obetydliga när bidraget urspmngligeninfördes . har de sociala utgiftema blivit alltmerbetungande för centralrådet. Det är enligt min mening rimligt att bidrag fårutgå även för dessa kostnader. Jag föreslår att varje lönebidrag fr. o. m.nästa budgetår ökas med ett belopp beräknat på samma sätt somlönekostnadspålägg på lön som utges av statlig myndighet. Vidareföreslår jag att löne- och resebidrag får ulgå för ytterligare en tjänst hoscentralrådet. Det nya bidraget bör utgå efler samma gmnder som gäller förövriga tjänster för vilka bidrag utgår. Merkostnadenför kyrkofonden lill följd av vad jag nu har föreslagit uppskattar jag till i ranttal . Urkyrkofonden utgår f. n. till sjömansvårdsstyrelse 20 bidrag omvartdera . för avlönande av präster som är anställda istyrelsens tjänst i utlandet. Sjömansvårdsstyrelsenanhåller att varje lönebidrag räknas upp med med hänsyn till 1974års lönehöjningar och med ytterligare på grund av ökadesociala avgifter. Vidare anhåller styrelsen om retroaktivt tUlägg för tiden den1 januari 1974den med sammanlagt . Styrelsen anhållerockså om ett särskilt bidrag med . för rese- och besöksverksamhetavseende sjömanskyrkliga utposter i och utom . Kammarkollegiet föreslåratt varje lönebidrag räknas upp med . och attretroaktivt tUlägg får utgå med sammanlagt . Förslaget om ett särskiltbidrag för rese- och besöksverksamhet anser sig kollegiet av principiella skälinte kunna tillstyrka. Medhänsyn tiU de ökade kostnaderna för löner och socialförsäkringsavgifter börvarje bidrag räknas upp med . Vidareförordar jag att retroaktivt tillägg för tiden den 1 januari 1974den 30 juni1975 får utgå med ett sammanlagt belopp av 1975: 61 6 Förslaget om ett särskilt bidrag för rese- och besöksverksamhet kanjag inte tUlstyrka. 4 Bidragtill kyrkomusikeruitbildningen vid Förinnevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst . urkyrkofonden som bidrag till bestridande av kostnaderna för den kyrkomusikaliskalinjen vid . Direktionenför anhåller för /76 dels om ett anslagpå , dels om ett enligt principen för statsbidrag till den socialautbildningen vid beräknat tilläggsanslag när de löne- ocharvodeskostnader som föranleds av ändrade avtal kan framräknas. Av det begärdabeloppet utgör . beräknade kostnader för avlöningar åt lärare efteravdrag av elevavgifter. avser renovering av tre flyglaroch utbyte av fem utslitna pianon. Kammarkollegiet,som a\' principiella skäl inte anser sig kunna tillstyrka anslag urkyrkofonden tUl renovering och nyanskaffning av musLkinstmmenl, föreslår tittdiakonsällskapet erhåller ett bidrag av . till lönekostnaderna för kyrkomusikemtbUdningenvid . Deökade lönekostnaderna motiverar en höjning av bidraget med . Jag föreslår att diakonsällskapet dessutom får en engångsanvisning av25 , som bidrag till renovering resp, utbyte av pianon. Något tUläggsanslagär jag däremot inte beredd att tillstyrka. Bidrag till kyrkomusikemtbUdningenvid bör alltså för nästa budgelår utgii med sammanlagt . 1970års kyrkomöte har anhållit om åtgärder för inrättande i varje stift av ettbiskopens kansli med en kvalificerad sekreterare (assistent) och en kontorist(mot. 1970: 69,1 , kskr 36). Ärkebiskopenhar tUlstyrkt de åtgärder som kyrkomötet anhållit om. Kammarkollegietanser sig inte kunna tillstyrka framställningen i vad den avser inrättande aven tjänst som assistent åt biskopen i varje stift. Beträffande frågan ominrättande av kontoristtjänster erinrar kollegiet om att det ur den i statenför domkapitlen och stiftsnämnderna upptagna anslagsposten till tiUfiUligpersonal hos domkapitlen m. m, enligt regeringens bestämmande bestridskostnader för skrivhjälp åt biskoparna. Kollegiet föreslår att dennaanslagspost höjs. Statskontoretförklarar att underlag saknas för bedömande av det väckta förslaget, eftersomde planeringsuppgifler som skulle åvila de 1975: 61 7 tilltänktakanslierna inte närmare preciserats och elt anlal betydande frågor rörandesvenska kyrkans struktur redan är under utredning. Med hänsyn härtill och dåjämväl de avsevärda kostnaderna för kanslierna påkallar att frågan övervägsytterligare avstyrker statskontoret bifall lill framställningen. Jagär inte beredd alt tUlstyrka att del vid sidan av nuvarande stiftskanslierinrättas särskUda kanslier åt biskoparna. Däremot anser jag i likhet medkammarkollegiet att biskoparna bör få ökade resurser för skrivhjälp. Jagföreslår alt, utöver de medel som anvisas ur statsanslaget tillförvaltningskostnader för domkapitlen och sliftsnämnderna, ur /76 får utgå högst . för biträdeshjälp åt biskopama. 6 Anslagtill anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ären den Medstöd av 12 § 3 lagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader utgår ur kyrkofondenanslag för anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inomvederbörande departement. För innevarande budgetår är anslaget uppfört med . För nästa budgelår räknar jag med ett lika stort medelsbehov ochförordar därför att ett oförändrat anslag av . anvisas för ändamålet. 7 Anslagför anordnande av teologiska fortbildningskurser för präster m. m. /54 utgår ett årligt anslag ur kyrkofonden för studiebidrag åtpräster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande av vissa teologiska fortbUdningskurserför präster. Anslaget, som har kommit att användas huvudsakligen tillteologiska seminarier och kurser för prästerna ute i stiften, utgår fr. o. m.den 1 juli 1974 med högst . Underde senasle åren har en allt livligare fortbUdningsverksamhet ägt mm i de olikastiften. Kostnaderna för denna verksamhet är långt störte än anslaget. Densakkunnige för utredning av frågan om de praktisk-teologiska Övningsinstitutensframtida ställning m. m., vUken enligt sina direktiv (riksdagsber. 1970: U 50)även haft att överväga frågan om prästemas fortbUdning, har i sitt betänkande (SOU1971: 89) Praktisk prästutbildning lagt fram förslag om en fastare organiseradfortbildning. I awaktan på ett slutUgt ställningstagande tUl detta förslag, somf. n. bereds inom , föreslår jag att anslaget höjs med5 . med verkan fr. o. m. nästa budgetår. 1975: 61 8 8Anslag till Kyrkomas världsråds femte generalförsamling Förinnevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst . urkyrkofonden som bidrag till bestridande av kostnaderna för Kyrkornasvärldsråds femte generalförsamling i och för delegatertill denna. Kyrkornas världsråds centralkommitté har beslutat att förlägga generalförsamlmgentill i stället för till . För information vill jaganmäla att jag kommer att föreslå regeringen att det av statsmaktemaför innevarande budgetår beviljade bidraget som följd härav i stället fåranvändas för att bestrida motsvarande kostnader för generalförsamlingen i . Underåberopande av vad jag har anfört i detta avsnitt hemställer jag att regeringenföreslår att 1. medge att ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. får utgå medel för avlönande av ytterligare enstiftsadjunkt, avsedd för i , 2. medge att ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. efter regeringens prövning får uitgå bidrag tUlavlöning av sju tjänstemän hos centralråd för evangelisationoch församlingsarbete enligt de gmnder som jag har förordat, 3. medge att ur kyrkofonden tillsvenska kyrkans sjömansvårdsstyrelse får utgå delsför tiden den 1 januari 1974den ytterligare avlöningsbidrag medsammanlagt ,, o. m. t. v. 20 bidrag om vartdera . för budgetårför avlöning av präster som är anställda i styrelsens tjänst i utiandet, 4. medge att ur kyrkofonden /76 får utgå bidrag till med högst . till bestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vid , 5. medge att ur kyrkofonden /76 får utgå medel med högst . för biträdeshjälp åt biskopama, 6. medge att ur kyrkofonden /76 får utgå medel med högst . för imlitande av biträdevid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement, 7. medge att ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. får utgå medel med högst . för budgetår förstudiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande avvissa teologiska fortbildiungskurser för präster. 1975: 61 9 Provisoriskändring av bestämmelserna om boställsränta Inledning GäUandebestämmelser om boställskapkal och boställsränta tillkom vid klockarboställsreform.Denna reform innebar alt dittills rådande jordavlöningssystem för klockareavskaffades. I fråga om de med det äldre systemet förbundna avlönmgstlllgångama,huvudsakligen lönefastigheter men även en del lönefonder, meddeladesbestämmelser om dispositionen av tillgångarna, om ansvarighet för tillgångarnaskapitalvärde och årliga avkastning och om deras fortsatta användning till bekostandeav kyrkomusikers avlöning. De i detla sammanhang meddelade bestämmelserna om boställskapital,avkastningsprocent och boställsränta representerade en teknisk lösning medsyfte att åstadkomma en enhetlig form för framtida värdesäkring av de tUl en klockartjänsthörande lönetillgångarnas kapitalvärde och avkastning. Bestämmelsernaom boställskapital och boställsränta baserades på kommunalskattelagens (1928:370) och taxeringslagens (1956: 623) bestämmelser om fastighetstaxering. Pågrund av ändringar i kommunalskattelagen och taxeringslagen kan bestämmelsernaom uträkning av boställsränta inte längre tillämpas. Detta aktualiseras av1975 års aUmänna fastighetstaxering, i anslutning tiU vilken enligtbestämmelser omräkning av boställsränta skall ske. Somunderlag för ett beslut om erforderliga ändringar av gällande bestämmelser om boställsräntakrävs viss utredning, I samband därmed bör övervägas om systemet med boställskapitaloch boställsränta kan förenklas eller avvecklas. I avvaktan härpå krävs enprovisorisk lösning, som kan användas vid den omräkning som, enligt vad nysssagts, skall göras i anslutning till allmänna fastighetstaxering. daterad departementspromemoria (Ds U 1975: 3) om översynoch provisorisk ändring av bestämmelserna om boställsränta redogörs förgällande bestämmelser och behovet av en Översyn av dessa samt framläggsförslag till provisorisk ordning att tillämpas i anslutning till aUmännafastighetstaxering, I anslutning till departementspromemorian har vidare inomSvenska kyrkans upprättats en den 14 januaridagtecknad promemoria i frågan. Överdepartementspromemorian och pastoratsförbundets promemoria har, efler remiss,yttranden avgetts av kammarkollegiet, , länsstyrelserna iUppsala samt , sliftsnämnderna i och Karlstadsamt, såvitt gäller departementspromemorian, . 1975: 61 10 Degrundläggande bestämmelserna om klockarboslällsränla m. m. är meddelade i lagen(1938: 732) angående särskilda grunder för klockar-och organisllöns bestämmandesamt om dispositionen av till klockar-och organisttjänst hörandeavlöningstillgångar (klockarboställslagen) och i kungörelsen (1939: 173) medföreskrifter rörande tUlämpningen av lagen. Genomövergångsbestämmelserna tUl lagen (1947: 275) om kyrkomusiker upphävdes de bådsifömtnämnda författningarna. Skälet härtUl var att dessa författningar, vidgenomförandet av den kyrkomusiker-reform varom grundläggande beslut fattades år1947, tUl allra största delen skulle komma att rymma endast dött rättsligtstoff. Isamband med beslutet om finansieringen av kostnadema för den nya kyrkomusikerorganisationenbefanns emellertid (prop. 1950: 231 s. 41) att klockarboställslagen ochtillämpningskungörelsen innehöll stadganden i fråga om ansvarighet för boställskapital,skyldighet att utgöra boställsränta samt proceduren vid det fortlöpande bestämmandetav sådan ränta, som fast med vissa jämkningar även efter den nyatjänstereformens fullständiga genomförande måste upprätthåUas och tilllämpas.För att tillgodose detta behov utfärdades kungörelsen (1950:413) angåendelönetillgångar vid kyrkomusikertjänst varigenom klockarboställslagen och dess tUlämpningskungörelsei angivna hänseenden åtempplivades. Idet följande lämnas en kortfattad redovisning för huvudinnebörden av de båda klockarboställsförfattningarnasbestämmelser dels i fråga om disposition av och framtida ansvarighet för klockarlönetillgångarna,dels i fråga om fastställelse av boställskapital och avkastningsprocent samtuträkning av boställsränta. Sliftsnämndenskulle till Kungl. Maj:t lämna förslag om varje fastighets lämpligastedisposition, varvid huvudalternativen utgjorde försäljning av fastigheteneller dess bibehållande som kyrklig jord. Lönefastighet som inle såldes skulleantingen disponeras och förvaltas av kyrkofonden eller övertas av denförsamling inom vars område fastigheteu var belägen. I det övervägandeantalet fall kom fastlghetema att övertas av resp. församlingar. församling som övertog en klockarfastighet, en lönefond ellerförsäljningsmedel härrörande från försäljning av klockarfastighet blev därmedansvarig för det boställskapital som fastställdes för ifrågavarande lönetUlgång.I denna ansvarighet innefattades skyldighet att till avlöning vid den ifrågavarandeklockarljänslen tillskjuta ett belopp motsvarande den på boställskapitaletenligt fastställd avkastningsprocent belöpande boställs-räntan. 1975: 61 11 Kyrkomuslkerreformenav medförde inga väsentiiga förändringar i angivna hänseenden.Kostnaderna för avlöning och pensionering av kyrkomusiker skulle i huvudsakbestridas av pastoralen. De avlöningstillgångar som var förenade med dittUlsvarandeklockar- och organislbefatlningar i pastoratet skulle på motsvarande sättutgöra tUlgångar för pastoratet for kyrkomusikers avlönande. Som redan har nämntsutfärdades kungörelse om lönetiUgångar vid kyrkomusikertjänst,varigenom bestämmelserna i klockarboställslagen och dess tiU-lämpningskungörelseom ansvarighet för boställskapital och boställsränta gavs fortsatt giltighet. Enför genomförandet av klockarboställsreform i redovisadeavseenden grundläggande åtgärd av engångskaraktär var att göra uppskattningarav varje klockarlönefastighets saluvärde och behållna årsavkastning och medutgångspunkt häri fastställa boställskapital och avkastningsprocent. Dennauppgift ålades stiftsnämnderna. Medboställskaphal avsågs det av stiftsnämnden en gång för alla i arealåkerjord omräknade och fastställda värdet av de lönefastigheter och lönefondersom hörde tiU en klockartjänst. Den mol värdet av sagda tillgångar svarandearealen åkerjord skulle bestämmas efter det för orten vid senast verkställdaallmänna fastighetstaxering tillämpade enhetsvärdel på åker av högsta inomsamma ort förekommande god-helsklass vid en medelstor jordbruksfastighet mednormalt byggnadsbestånd. Därmed erhöUs en värdebeständig bestämning avavlöningstillgångarnas kapitalvärde. Avkastningsprocentenberäknades med utgångspunkt i den uppskattade behållna avkastningen av de i boställskapitaletingående avlönings-tillgångarna och fastställdes även den att gälla alltframgent. Boslällsräntanutgjorde den beräknade avkastnmgen av elt boställskapital ochuträknades genom multiplicering av avkastningsprocenten, det för bostäUskapitaletfastställda antalet arealenheler åker och det för bostäUskapitalet vidifrågavarande tidpunkt gällande enhets-värdet per arealenhet åker. Medandet i areal åker uttryckta boställskapitalet Uksom avkastningsprocentenalltsedan de en gång fastställdes har stått oförändrade, har boslällsräntanvarit underkastad förändring allteftersom värdet per ytenhet åker ändratsgenom de återkommande fastighetstaxeringarna. Regler för detla förfarande gesi kungörelse med föreskrifter rörande tillämpningen av klockarboställslagen,I fråga om framtida fastställande av enhetsvärde på åker säger kungörelsens 18§ följande: Detåligger vederbörande länsstyrelse och, beträffande , överståthåUarämbetetatt allmän fastighetstaxering ägt rum efter det fastighetsprövningsnämndenavslutat sina arbeten för året med ledning av därvid för varje ort tillämpatenhetsvärde, som i 9 § 2 mom. klockarboställslagen avses, för en var enligt 7§ härfömt ifrågakommande församling fastställa det enhetsvärde Prop.1975: 61 12 ååker, som skall gälla vid uträkning av boställsränta för fall, varom I 14 § 2och 3 mom. samt 19 § i denna kungörelse sägs. Sålunda fastställt enhetsvärdeskall lända tUl efterrättelse vid uträknande av boställsränta, avseende tidefter utgången av det år, varunder den allmänna fastighetstaxeringen ägt rum, tUlutgången av det år allmän fastighetstaxering nästa gång verkställes. Länsstyrelsenskall sålunda i anslutning tUl varje aUmän fastighetstaxering fastställa nyaenhetsvärden för varje ifrågakommande försam-Ung att användas vid uträkning av boställsränta.De nya enhetsvärdena skall fastställas med ledning av för varje ort tUlämpat enhelsvärdesom avses i 9 § 2 mom. klockarboställslagen. Klockarboställslagen säger häromföljande: Förbestämmande av boställskapital skall enligt 1 mom. uppskattat värde avlönefastighet och av lönefond omräknas i areal åkerjord. Arealen åkerjord angivesdärvid i hektar eller motsvarande lägre ytenhet efter det för orten vid senastverkställda allmänna fastighetstaxering tillämpade enhetsvärdet å åker avhögsta inom samma ort förekommande godhetsklass vid en medelstorjordbruksfastighet med normalt byggnadsbestånd.