prop · FZ03209 · 1975-12-31 00:00:00 — naslill bolag, förening, samfällighet nas till bolag, förening, samfällighet. Innefattar uppgiften sliflelse eller cnskiUI individ. Innefai- myndigheisulövning, skall del ske tar uppgiften myndighetsutövning, genom lag, skall det ske med stöd av lag. 1, Ändringarna i regeringsformen iräder i kraft den 1januari 1977, 2, hinder av 2 kap, 16 j behåller äldreföreskrift, som innebär särbehandling på grund av kön, sin giltighet tillsvidare. Sådan föreskrift får ändras, även om ändringen innebär fortsattsärbehandling. 3, Beslämmelserna om medlemskap i svenska kyrkangäller ulan hinder av 2 kap, 2 i dess nya lydelse, 4, Vid ikraftträdandet föreliggande beslämmelser omatt film icke får förevisas offentligt, om den ej har godkänts försådan \isning. gäller ulanhinder av 2 kap. I ! ; 3 i den nya lydelsen och 14 ! ; första stycket, 5, Äldre författning eller föreskrift äger fortsattgiltighet utan hinder av all den icke har lillkommil i den ordning som skulleha iakiiagils \'id tilllämpning av regeringsformen i dess nya lydelse. 1975/76:209 16 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenAnders.son, , . Aspling, , . Noriing, Lidbom.Carlsson, Feldi, , , . Proposition om ändring i regeringsformen Tryckfriheten och rälten all la delav allmänna handlingar har sedan lång lid tillbaka skyddats av detaljeraderegler i grundlag. När del gäller övriga fri- och rättigheter har däremoigrundlagsskyddet ända fram till den . då den nya regeringsformen(RF) trädde i tillämpning, utgjorts av en enda grundlagsregel, den berömda 16 regeringsform och dess lidigare motsvarigheter i .ildre lagverk.Frågan om en förstärkning av grundlagsskyddet för de medborgeriiga fri- ochrättigheterna har emellertid varil föremål för uppmärksamhet under en slor delav , lillsalles sålunda den s, k, tingstenska inredningen som1941 avgav ett belänkande med förslag lill ändrad lydelse av 16 S i 1809 årsRF, förslag ledde emellertid inte till någon lagstiftningsåtgärd. Ocksåden tillsatta föijattning.sutredningen utarbetade grundlagsregler om demedborgeriiga fri-och rättigheterna, Förfaiiningsuiredningens förslag ansågsemellertid inle kunna läggas lill grund för lagsliftning. Frågan om grundlagsskyddför de medborgerliga fri- och rättigheterna överlämnades i slällel lill den1966 tillsatta grundlagberedningen som en del av dennas uppgift att slutföraarbetet på en ny författning, ' Lcdumöier , orcHoRindc, ,. - Ledamöler vid uiredninys.irheieis avslutande Richard.Sandler, ordförande, ,'\hl- kvisl, , llarald Hallen. icrsiahl och Per Wrigslad Ledamöter vid uircdningsarbcieis avslutande ,ordlorande, , , , ,och Prop.1975/76:209 17 De regler om medborgeriiga fri- och rättigheter somåierfinns RF och som i huvudsak bygger på grundlagberedningensförslag betecknades redan vid sin tillkomst som ett provisorium, Enliglriksdagen borde en särskild utredning tillsättas med uppgift att i hela dessvidd på nytt överväga frågan om regleringen i grundlag av skyddet för enskildasfri- och rättigheter. Med anledning av delta uttalande tillkallades 1973 årsfri- och rättigheisut-redning' , Fri- och rättighetsutredningen avlämnade sittbetänkande , Betänkandet innehåller förslag till ett helt nyttkapitel om grundläggande fri- och rättigheter RF samt till vissaändringar främst i I och 8 kap, RF. Ulredningens betänkande har remissbehandlats.Yttranden har avgetts av högsta domstolen, regeringsrätten, justitiekanslern,, hovrätten för Väslra , kammarrätterna i och iSundsvall, , , datainspektionen,iniegriieisskyddskommillén, massmedieutredningen, delegationen förjämställdhet mellan män och kvinnor, utredningen om anonymitetsskydd vid beslagoch husrannsakan, utredningen om telefonavlyssning, utredningen om reklam ivideogram, överbefälhavaren, , , postverket,, uiredningen om beskattning av utländska artister, statenskulturråd, , juridiska fakulteterna vid universiteten i ,och , obligatoriekommittén, överstyrelsen för ekonomisktförsvar, statens invandrarverk, länsstyrelserna i , ochNorrbottens län, JO , JO , , . iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, . Föreningen , , . Svenska företagares riksförbund.Lantbrukarnas riksförbund, och (), , , Sverigesfrikyrkoråd. och Skola, , centernskvinnoförbund, moderata sanilingspartiets kvinnoförbund, AmnestyInternational, svenska sektionen. , , Näringslivels delegalion för marknadsrätt.Medborgarrättsrörelsen, Bandhagen-Högdalens socialdemokratiska förening,Scienlologykyrkan i och rättigheter:psykiatriska övergrepp. i har bifogat yttrandefrån kommunfullmäktige i kommun. Jagavser nu att la upp frågan om förstärkt grundlagsskydd för de med- 'LedamölerHjalmar , ordförande, , , , ,och , Prop.1975/76:209 18 borgeriigafri- och rältigheterna på grundval av fri- och rättighetsutredningensbetänkande och remissyltrandena över della. Jag kommer i det följande att lämna en utförligredogörelse för ulredningens förslag och för de överväganden som ligger tillgrund för detta. Utredningens författningsförslag torde få fogas till dettaprolokoll som bUaga 1. Utredningen härtill sitt betänkande fogat promemoriormed redogörelser för rättsläget beträffande olika fri- och rättigheter, I frågaom innehållet i dessa redogörelser får jag hänvisa till betänkandet. Med hänsyn till frågans slora belydelse och tillden ingående behandling som utredningens förslag har blivit föremål för i mångaremissyttranden anserjag alt en utföriigsammanställning-över remissyltrandena bör fogas till detta prolokoll som bilaga 2. iag avser vidare atti delta sam manhang ta upp frågan om en del mindre änd- ringarlRFsominteomfatlasav utredningens förslag. i 8 kap, 7 och 11 ijij ochi de bestäm melser som f n, återfinns i 11 kap, 3 och 6 jjij. Som nämndes inledningsvis lade den s, k,tingstenska utredningen fram förslag till ändrad lydelse av 16 ij i 1809års RF, Förslaget innebar att väsentliga tillägg gjordes till paragrafen, vilkamedförde att denna kom att omfatta också yttrandefrihet (tryckfrihet),församlingsfrihet och föreningsfrihet, rätt lill personlig frihet och frihel iutövande av näring eller yrke, rätt till egendom och lill skälig ersäitning videxpropriation, rätt all av det allmänna få hjäl|5 och skydd vid ålderdom,sjukdom, olycksfall, lyte, invaliditet och arbetslöshet, förbud mol retroaktivstrafflagstiftning samt skydd för brev-, telegraf- och telefonhemligheten. Skyddet avsåg svensk medborgare. För utlänninggällde endasl rätt lill laga domstol och förbud mot retroaktiv strafflagstiftning, I regel var skyddet utformat så all rättighetenslogs fast i grundlagen som det angavs att den närmare regleringen avden skulle ske genom av konung och riksdag samfällt stiftad lag, Enligl ettmotivutlalande fick sådan lag inle kränka rättighetens grundsats (se SOU1941:20 s, 14), Grundlagsändring krävdes endast för inskränkningar i rällenlill skälig ersättning vid expropriation och förbudet mot retroaktivstrafflagstiftning. Rätten till socialt understöd var närmast att betrakta målsättnings-stadgande, eftersom den inte innefattade någon minimistandardför den hjälp samhället skulle ge. Särskilda regler för extraordinära förhållandenföreslogs inle eftersom de i 16 i; fastslagna fri- och rättigheterna iallmänhel kunde utformas närmare genom vanlig lag (se SOU 1941:20 s, 15), Beträffande lagprövningsrätlen anförde desakkunniga alt det inte var klarlagt genom bestämmelser eller praxis, om någonsådan tillkom dom- Prop.1975/76:209 19 stolarna.Någon uppfattning i frågan ansåg de sig inte böra uttala, och inte heller fannde skäl föreslå att någon klargörande bestämmelse på denna punkt infördes (seSOU 1941:20 s, 16), 1 sitt förslag till ny regeringsform som lades fram1963 tog för fat t-ningsulredningen 12 kap, upp de grundläggande fri- ochrättigheterna, I I ij behandlades de fri- och rättigheter, som sammanfattadesunder rubriken opinionsfriheten, nämligen åsiktsfrihet, yttrandefrihet (ochtryckfrihet), religionsfrihet samt församlingsfrihet och föreningsfrihet. Rätttill personlig frihet, rätt att fritt välja vistelseort inom riket eller lämnariket, rätt till saml rätt till posthemlighet m, m, slogs fast i 2 i:;.Rätt till egendom och skydd mot expropriation, rätt lill undervisning och utbildning(och skolplikt), rätt att driva näring och utöva yrke, rätt till arbete, rätttill socialt understöd, rätt (och plikt) att delta i rikets försvar, rält lilllaga domstol, förbud mot retroaktiv strafflagstiftning samt asylrätt togs upp iföljande åtta paragrafer. De angivna rältigheterna gällde för svenskmedborgare men utlänning åtnjöt enligt 10 S här i riket fri- och rältigheter ilikhet med svensk medborgare om inte annat var särskilt stadgat.Bestämmelserna om rätt till laga domstol och förbud mot retroaktivstrafflagstiftning var dessutom så formulerade att även utlänning omfattadesav dessa. För inskränkning i fri- och rättigheterna krävdesgrundlagsändring endast i fråga om förbudet mot retroaktiv strafflagstiftning.Inskränkningar i opinionsfriheten kunde göras genom vanlig lagsliftning, menenligt uttalanden i betänkandet inle i sådan omfattning att vederbörande frihetinte längre kundeansesråda(seSOUI963:l7s, 171,175,178,180),Defri-ochrättigheter som togs upp i 2 ij kunde däremot inskränkas genom lageller med stöd av lag, och samma var förhållandet med asylrätten. Beträffandeskyddet mot expropriation, rätten (och plikten) lill grundläggandeskolundervisning, rätten till socialt understöd samt rätten (och plikten) attdelta i rikets försvar hänvisades till innehållel i vanlig lag. Rätten lillannan undervisning och utbildning samt rätten att driva näring och utöva yrkegällde såvitt inie annat var särskill stadgat. Inskränkningar i rätlen tillegendom, vilka inte var av exproprialionsnatur, kunde också ske i enlighet medde allmänna reglerna om normgivningsmakten (se nedan). Bestämmelsen om rätttill arbete var av målsättningskaraktär, Författningsulredningen ansåg att 16 S i 1809 årsRF representerade ett särskill stort tradilionsvärde och att paragrafen i sinhelhet borde föras över till och bevaras i I kap, i en ny regeringsform såsomett riktpunkts- och målsättningstagande (se SOU 1963:17 s, 158), Beträffande normgivningsmakten föreskrevs i 7 kap,1 S att skulle stifta lag. Principen bakom fördelningen avnormgivningskompetens var att skulle beslula om grundlag, om vad somdittills hade reglerats genom samfälld lag och om skattelag, medan regeringenskulle ha den kompetens som lidigare tillkommit konungen ensam, 1 lag skulle Prop.1975/76:209 20 därmedenligt samma kapitels 2 ij ges beslämmelser om svenskl medborgarskap, omenskildas egendom och inbördes förhållanden, om brott och påföljd för broll, omrältegångsförfarandet, om värnplikt och annan tjänsteplikt och om åligganden iövrigt för kommuner och enskilda, I annan författning än lag fick emellertidregeringen eller, om det var särskilt stadgat, annan myndighei beslula mindreingripande bestämmelser i dessa frågor. Vad som menades med "mindreingripande bestämmelser" borde enligt författningsulredningen lösas ipraxis, I fråga om strafflagstiftning uttalades alt del skulle kunna varaföreskrifter om frihetsstraff i högsl (seSOUI963:17s, 340), Stiftande, ändring och upphävande av grundlagskulle ske genom två beslul med mellanliggande val till . Om minst entredjedel av ledamöter begärde det, skulle grundlagsstiftningsfrågaunderslällas folkomröstning i samband med detta riksdagsval. Vid krig, krigsfära eller andra extraordinäraförhållanden ägde enligl 10 kap, 2 S genom lag bemyndiga regeringenatt i visst ämne meddela föreskrifler som annars skolat ges i lag eller medstöd av lag. Enligt 10 kap, 9v; kunde regeringen, om riket var i krig och pågrund av krigsförhållandena varken ellerdess krigsdelegation kundesammanträda, utöva på ankommande uppgifter, dock inte befogenhet allstifta grundlag. Om lagprövningsrätlen uttalade författningsulredningeni sitt belänkande all man utgick från att domstolarna ägde en sådan rält ochatt den skulle beslå men att den endast sällan skulle aktualiseras (se SOU1963:17 s, 155), Under remissbehandlingen riktades i avsevärdomfattning kritik mot författningsutredningens förslag till grundlagsregleringav de medborgeriiga fri- och rättigheterna. Det ansågs allmänt värdefullt medell särskill kapitel om grundläggande fri- och rättigheter, men mot förslagelanmärktes att grundlagsskyddet var alltför svagt eller opreciserat. Manpåpekade bl, a, att förfaiiningsuiredningens molivullalanden om alt vissarättigheter inte flck inskränkas så alt rättigheten inle längre kunde ansesråda gav föga ledning för tillämpningen. Vidare framhöll vissa remissinsianseralt det var oklart hur beslämmelserna i 2 kap, om att inskränkningar irättigheter fick göras genom lag eller med stöd av lag förhöll sig tillföreskrifterna i 7 kap, 2 ;j om fördelningen av normgivningsmakt. Skyddet förfri- och rättigheterna var enligt många remissinstanser även i övrigt såutformat att del var närmast betydelselöst. En annan anmärkning som riktadesmot förslagel var alt vissa rältighelsbestämmelser syntes ge skydd motoffentlig maktutövning, medan andra verkade innebära alt staten skulle ge skyddockså mol angrepp från Beträffande lagprövningsrätten anslöl sig flera remissinsianser (bl, a, högstadomstolen) lill författningsutredningens uppfattning att gällande räll innebar alldomstolarna hade en sådan rätt (se SOU 1965:2 s, 60), Ingen Prop.1975/76:209 21 remissinstansavstyrkte förslaget alt lagprövningsrätten skulle bestå, men några vartveksamma med hänvisning till alt frågan inle var tillräckligt belyst. De medborgerliga fri- och rättigheterna återfannsigrundlagbered-n ingens förslag inte samlade i ett särskilt kapitel utan hadefördelals så att de fri- och rättigheter som var av särskild betydelse för denpolitiska verksamheten togs in i det kapitel som rörde normgivningsmakten (7kap,), medan skydd i andra avseenden föreskrevs i det kapitel som behandladerättskipning och förvaltning (10 kap,), 1 sistnämnda kapitel togs upp också enbestämmelse om normmässighet i myndigheternas handlande, Samma princip kom dessulomlill uttryck i I kap, 8 ij, som kan beskrivas som en förkortad och moderniseradversion av 16! 1förhållande lill författningsutredningens förslag hade grundlagberedningenvidgat skyddets omfattning. Förutom yttrandefrihet (med tryckfrihet),informationsfrihet (som enligt författningsutredningen utgjorde en del avyttrandefriheten), mötesfrihet, föreningsfrihet, religionsfrihet, frihet attröra sig inom riket och alt lämna detta samt skydd mot husrannsakan i bostadoch intrång i brev-, post- eller teleförbindelser inbegreps enligl 7 kap, 2 ijandra och tredje siyckena även sådana politiska fri- och rättigheter somdemonslralionsrätt, skydd mot tvång alt tillhöra förening eller trossamfund(negativ förenings- resp, religionsfrihet) eller att ge sina åsikter till känna(negativ yttrandefrihet) samt skydd mot påtvingat kroppsligt ingrepp och molhemlig avlyssning. Vidare föreslog beredningen ett förbud mol lillfälligadomstolar, dvs, sådana som inrättades för redan begången gärning eller för visstvist eller eljest för visst mål (10 kap, 1 ij andra stycket). Förbud motretroaktiv strafflagstiftning gällde också i fråga om konfiskation och annanrättsverkan av gärning (10 kap, 7 ;j). Skyddet mot expropriation innebar attersättning skulle ulgå vid sådant förfogande (10 kap, 9 Ij), motsvarighethos författningsutredningen var grundlagberedningens förslag om räll lilldomstolsprövning av frihetsberövande, siraff, konfiskation eller annan sådansärskild rättsverkan av gärning (10 kap, 6 ;j andra slycket) samt om förbud motlandsförvisning och mot berövande av svenskt medborgarskap (10 kap, 8 ij). Skyddet gällde i allmänhel endasl för svenskmedborgare, I vissa avseenden omfattades emellertid också utlänningar.Förbuden mol lillfälliga domstolar och mot retroaktiv strafflagstiftning samtskyddet mol expropriation gällde sålunda oavsell medborgarskap. Med visslundantag (som gällde s, k, administrativa frihetsberövanden) hade utlänningdessutom rätt till domstolsprövning av frihetsberövande och brottspåföljder iövrigt. Någrasociala rättigheter återfanns inle i förslaget, 1 fråga om skyddets styrka föresloggrundlagberedningen all vissa fri-och rättigheter inte flck begränsas annal änefter ändring av själva grundlagen, nämligen förbuden mol lillfälligadomstolar, retroaktiv strafflagstiftning, landsförvisning och berövande avsvenskt medborgarskap. Prop.1975/76:209 22 kundeockså räknas rätten lill domstolsprövning av frihetsberövande m, m. Förbudet mot retroaktiv strafflagstiftning varutformat som ett förbud för rättstillämpande organ alt lillämpa sådanlagsliftning och således inte som ell förbud för normgivaren all besluta härom.Grundlagberedningen uttalade alt det emellertid självfallet i första hand komall verka som en spärr mot att del utfärdades några strafföestämmelser medretroaktiv syftning (SOU 1972:15 s, 198), Skyddel mol landsförvisning, motberövande av svenskl medborgarskap och mol expropriation var avsett att verkapå motsvarande sätl, lövrigt var skyddet utformat så att inskränkningari det krävde lag, beslutad avriksdageni vanlig ordning. Undantag från dettakrav fanns endast i fråga om föreskrift att lag i visslämneskullebörjaellerupphöraatlgälla. kunde nämligen bemyndigaregeringen eller denna underordnad myndighei att förordna härom, 1 fråga om normgivningsmakten innebar förslaget attriksdagen ensam skulle stifta lag. Någon begränsning av dess befogenhet attbesluta om normer fanns i princip inle, men normgivningskompeiensen varfördelad så alt det i praktiken fanns tre olika områden för normgivning,nämligen del obligatoriska lagområdet, där ensam kunde besluta, etticke-obligatoriski lagområde, där kunde delegera sin normgivningsmaktlill regeringen, saml regeringens "eget" normgivningsområde, där regeringenkunde besluta med stöd direkt av regeringsformen. Till det obligatoriskalagområdet hörde bl, a, civilrättslig lagstiftning, Offeniligrätlslig lagstiftning,som gällde förhållandet mellan enskilda och det allmänna, kunde bli föremålför delegation i viss omfattning men som sagts i princip inte i fråga ombegränsningar av fri- och rältigheterna (7 kap. 5 ij iredje stycket). Grundlagberedningen påpekade att den omständighetenatt de i grundlagen beskrivna politiska fri- och rältigheterna skulle gälla omannal inte hade bestämls i lag innebar att beskrivningarna fick betydelse somett medel all ange gränsen mellan och regeringens normgivningskompetensoch alt den också innebar alt grundlagsföreskrifterna fick en direkl belydelseför medborgarnas handlande, så länge inskränkande be-stämmeKser inle hademeddelats genom lag. Enligl grundlagberedningens förslag skulle grundlagalltjämt stiftas, ändras eller upphävas genom två riksdagsbeslut medmellanliggande val (7 kap. 9 och 12 S! Till 9 kap, 5 >j i sitt förslag överfördegrundlagberedningen i princip oförändrad den bestämmelse som funnits i 81 ijtredje slyckel RF och som medgav att normgivningsmakt överläts påmellanfolklig organisation för fredligt samarbeie. För extraordinära förhållanden skulle enliglgrundlagberedningens förslag lill 12 kap, 4 i; gälla att ellerriksdagens krigsdelegalion fick bemyndiga regeringen att, då riket var i krigeller krigsfara eller då sådana Prop.1975/76:209 23 utomordentligaförhållanden rådde som var föranledda av krig eller av krigsfara som rikethade befunnit sig i, genom förordning meddela sådana föreskrifter i vissl ämnesom eljest skulle ha givits genom lag, alltså även föreskrifter som begränsadede medborgeriiga fri- och rättigheterna. Regeringen kunde dock inle bemyndigasalt ändra eller upphäva grundlag, varför de fri- och rättigheter vars skydd varabsolut inte kunde begränsas på della sätt. Till 12 kap, 8 ij överfördes iprincip oförändrad den beslämmelse som funnits i 50 S Ijärde slyckel i 1809 årsRF och som gav regeringen befogenhet att handha uppgifter om dennainte kunde fullgöra dessa på grund av krig. Grundlagberedningen förutsatte alllagprövningsrälten skulle beslå. De synpunkler som under remissbehandlingenframfördes med anledning av grundlagberedningens förslag lill beslämmelser omde medborgeriiga fri-och rättigheterna gick i skilda riktningar. Vissainslanser efterlyste regler också om de sociala rättigheterna. Andra menade alldel föreslagna skyddel för de politiska fri- och rättigheterna varotillräckligt och pekade bl, a, på de internationella konventionerna påområdei, 1 fråga om skyddets siyrka hävdades av några remissinsianser altinskränkningar av slörre belydelse borde kräva beslut i den ordning som gälldeför grundlagsändring. Enligt andra remissinstanser skulle del vara möjligt attge fler fri- och rättigheter ett sådani skydd all de inle fick begränsas annatän efter grundlagsändring. Som exempel nämndes bl, a, de negativa förenings-,religions- och yttrandefriheterna, 1 del förslag lill regeringsform som lades framiprop, 1973:90 hade de viktigaste räitighetsreglerna - bl, a, de politiska fri- och rättigheterna och skyddel mot expropriation - samlats i ell särskilt kapitel (2 kap,). För buden mol retroaktiv strafflagstiftning, mol landsförvisning av svensk med borgare och mot berövande av svenskl medborgarskap hade flyttats över till kapitlet om normgivningsmakten och riktats lill de normgivande organen (8 kap, I ij). Principen om normmässighet i myndigheiernas verksamhet kom lill ullryck i I kap, 7 ij, 2 kap, inleddes med två paragrafer utanmotsvarighet i grundlagbered ningens förslag. Den första utgjordes av en förklaring om den samhälleliga verksamhetens inrikining (2 kap, I ij). Den andra gällde arbetstagares rätt lill inflytande i ansiällningsfrågor och rält lill anställningstrygghet (2 kap, 2 ji), 1 fråga om de politiska fri- och rättigheterna (2 kap, 4 ij) utsträcktes skyddet mot husrannsakan till all gälla även på annan plats än bostad. På vissa punkter hade anmärkningar underremissbehandlingen föranlett alt skyddel blev något mindre omfattande än enligtgrundlagberedningens förslag. Förbudet mot berövande av svenskt medborgarskapfick en litet annan utformning. Rätlen till domstolsprövning begränsades tillatt avse frihetsberövanden. Förbudet mot retroaktiv strafflagstiftning gavs ennågol snävare formulering. Utlänningarnalämnades liksom i grundlagberedningens förslag utanför fri- Prop.1975/76:209 24 ochrättighetsregleringen (se prop, 1973:90 s, 195), Skyddetsslyrka var väsentligen densamma som hosgrundlagberedningen. Skyddet mol expropriation (2 kap, 3 ij) fick dock en meraallmänt hållen utformning. De två inledande paragraferna i 2 kap, var avmålsättnings-karaktär. Vidare fick möjlighel all bemyndiga regeringenall besluta om lyslnadsplikt i vissa fall (8 kap, 7 S andra slyckel), I princip var fördelningen av normgivningsmaktenoförändrad i förhållande lill grundlagberedningens förslag. Till regeringens"eget" normgivningsområde fördes dock sådana offentligrättsligaföreskrifter som inte var betungande för enskild (8 kap, 3 jj). Regierna om grundlag och om överlåtelse avnormgivningsmakt lill överstatligt organ bibehölls i regeringsförslaget (8kap, 15 och 17 ijij saml 10 kap, 5 S), Inte heller i fråga om extraordinära förhållandenavvek regeringsförslagel (13 kap, 5 och 6 SiJ) principiellt frångrundlagberedningens förslag. Liksom hos grundlagberedningen förutsattes all denlagprövningsrätt som hade utvecklats i rättspraxis skulle beslå även efterantagandet av en ny regeringsform. Som redan har nämnls föreslog vid sinbehandling av prop, 1973:90 all en särskild ulredning skulle tillsättas meduppgift all på nytt överväga frågan om grundlagsskydd för enskildas fri- ochrättigheter (KU 1973:26 s, 51), Under riksdagsbehandlingen gjordes vidare vissaändringar i regeringsförslagel. Dessa bestod dels i en viss utvidgning av detskyddade området - rätt till fackliga stridsåtgärder och skydd mot dödsstrafflogs in i grundlagsiexten - dels i all de av regeringen föreslagnamålsäiinings-stadgandena fick utgå. Därjämte gjordes vissa redaktionellaändringar. beslul innebar all RF kom all innehållaföljande reglering av de medborgerliga fri- och rättigheterna.