prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — I stäUet har man förordatSkeUefteå som svarar för inle av industrin i län.Vidare har mun från livsmedelsbranschen hävdat atl den yrkestekniskahögskoleutbUdningen inom livsmedelsområdet bör placeras i och inte iLundMalmö som U 68 föreslagit. Organisationerna ansluter sig till nämndaönskemål om altemativa förläggningsorter. SHIOtiUstyrker lokaliseringsforslaget med ett undantag. I fråga om denlivsmedelslekniska utbildningslinjen ansluter sig organisationen till desynpunkter som framförts från arbetsmarknadsrepresentanternas sida och förordarsåledes en lokalisering av denna linje till . SHIO anser det vidarenaturUgt att , som är en av landets största skolregioner medriklig tillgång tiU speciaUserade utbUd-ningsinstitutioner och storarbetsmarknad, får minst en försökslinje av den aktuella högskoleutbUdningen. STUförordar en förläggning av utbildningslinjen med inriktning mot 1975: 9 267 pappers-och pappersmasseindustri till trots de starka skäl som framförs fören förläggning till . har teknisk gymnasielinje med ettfjärde utbUdningsår samt en geografiskt koncentrerad branschanknuten industri.AMS anser att bl. a. mellersta bör beaktas vid den tilltänktaulbyggnaden av yrkesteknisk högskoleutbUdning. CUF säger bestämt nej tUlprincipen alt utbildningen i första hand ska förläggas till högskoleorter.Möjligheter att få utbildning i alla regioner i landet, inte minst för dem somär verksamma i små och medelstora företag, samt gällande eller önskadnäringsslmktur måste vara avgörande för lokaUseringen, inte förekomsten avhögskoleutbUdning. UtbUdningen bör mycket väl kunna förläggas till mindreorter. Redan i försöksverksamheten bör yrkesteknisk utbildning med inriktningmot träindustri förläggas även till för att markera viljan att i storutsträckning förädla råvarorna där de finns. Information,behörighetskrav och antagning Informationom samtliga försökslinjer inom den yrkestekniska högskoleutbildningen måsteenhgt UKÄ säkerställas över hela landet. UKÄ delar U 68:s uppfattning att ett imöjUgaste mån heltäckande nät av informationsgivare måste finnas och betraktardet som utomordentligt viktigt att personer som överväger att söka tiUyrkesteknisk högskoleutbildning har någon att vända sig till för alt få svarpå sina frågor. Det blir alltså här fråga om att ge studieinformation på delvisnya vägar, särskilt som målgruppen består av människor som traditionellt iallmänhet inte söker sig tiU högre utbUdning. En inte mindre angelägeninformationsuppgift gäller arbetsgivama eftersom deras kunskaper om och instäUningtill utbildningen är av utomordentligt stor betydelse. UKÄtUlstyrker U 68:s förslag om aUmän behörighet lill yrkestekniskhögskoleutbildning och godtar de moliv som ulredningen fört fram när det gällergenerell dispens t.v. från kravet gymnasieskolekunskaper i svenskaoch engelska. Enligt UKÄ:s mening är det en acceptabel lösning avövergångsproblemen att, som U 68 föreslagil, lägga insvenska och engelska i själva högskoleutbUdningen. UKÄ tUlstyrker även utredningsförslagettill särskilda behörighetskrav för ifrågavarande högskoleulbildning. SÖdelar inte helt U 68:s optimism beträffande möjlighelerna att nå den aktuellamålgruppen genom de fackliga organisationerna och genom arbetsgivarna. SÖunderstryker därför kraftigt dels behovet av väl strukturerad och täckandeinformation, dels nödvändigheten av att avsätta erforderlig tid förinformationen. SÖ instämmer vidare i U 68:s överväganden och förslag rörandesåväl de allmänna som de särskilda behörighetskraven för den yrkestekniskahögskoleutbildningen. 1975: 9 268 AMSanser att yrkeserfarenhet oberoende av bransch och yrke bör räknas somtilläggsmerit för den yrkestekniska högskoleutbildningen, om den sökande iövrigl uppfyUer inträdesvillkoren. Med hänsyn till att den föreslagnautbildningen syftar mot många olika yrkeskategorier eller befattningar, ejsällan med arbetsledande och instruerande arbetsuppgifter, anser AMS attyrkeserfarenhet från skilda områden av arbetslivet är av värde. FÖVUXtillstyrker förslaget till aUmän behörighet för den yrkestekniskahögskoleutbildningen. Kommittén anser att det föreslagna kravet på tre årsyrkesverksamhet som behörighetsvUlkor för utbildningen är myckel välmotiveratoch värt alt överväga för all högskoleutbildning. KKframhåUer alt ett altemativ tUl U 68:s förslag om generell dispens från kravetpå två årskursers utbildning i svenska och engelska hade varit att föreslå engenerös individuell dispensgivning för sökande utan formell behörighet i dessaämnen. Kommittén bedömer det dock vara sannolikt att utfallet avbehörighetsbedömningen i båda fallen hade blivit i sak delsamma, i varje fallunder försöksverksamhetens första år, och motsätter sig därför inte förslaget idenna del. När det gäller särskilda förkunskaper anser kommittén atthuvudprincipen bör vara att de kunskaper och färdigheter som är nödvändiga förhögskolestudiernas bedrivande formellt bör fastställas som förkunskapskrav ochuttryckas i relevant gymnasieskolelinje och lärokurs. KK förstår dock U 68:stvekan att ställa upp formella förkunskapskrav i ämnena matematik, fysik ochkemi under ett försöksskede när man kan vänta alt huvuddelen av de sökande haren helt annan utbildningsbakgmnd än vad huvuddelen av de sökande i en permanentutbUdningsorganisation kan förväntas ha. Kommittén accepterar därför i varjefall för försöksverksamhetens inledningsskede förslaget att de reella krav påförkunskaper i dessa ämnen, som utbildningen stäUer, i stället skall meddelaspotentiella sökande i informationen om utbildningen. föreslagna utbildningen inte minsl beträffande rekryteringen kan sägasvara en nyhet inom högskoleorganisationen delar KK U 68:s uppfattning att enmera reguljär praxis i bedömnings- och antagningsfrågor får utvecklas successivtallteftersom erfarenheler samlas. Kommittén noterar därvid medtUlfredsställelse att U 68 uppmärksammat vikten av att man i informationentill de sökande framhåller att ansökningsproceduren har försökskaraklär och kankomma all modifieras. Beräffande förslagel; till urvalsregler understryker KKvad som framhålls om alt använda urvalsinstrament särskUt värdefull arbetslivserfarenhetmed slor återhållsamhet. Om man regelmässigt premierar den som inom sinbransch mer eller mindre slumpmässigt haft arbetsuppgifter som bedöms somspeciellt värdefulla som förberedelse för utbildningen, kan resultatet bli enicke önskvärd snedrekrytering av studerande. Prop.1975: 9 269 LOansluter sig till U 68:s förslag till både allmänna och särskilda behörighetskravför den yrkestekniska högskoleutbildningen. Yrkeserfarenhet under längre tidän bör såsom föreslagits räknas som tUläggsmerit och LO betonar attockså erfarenhet från andra branscher härvid skall tiUgodoräknas. Vidareunderstryker LO viklen av en kraftfull informationsinsats för att spridakännedom om den aktuella utbildningen och om studiestödsmöjUgheterna.Informationsinsatserna är i hög grad avgörande för om rekryteringen kommer attbli tillfredsställande och därmed också avgörande för resultatet av helaförsöksverksamheten. BådeTCO och betonar viklen av att informationen om den yrkestekniskahögskoleutbildningen är saklig och realistisk. Organisationema delar också U68 :s bedömning att både de allmänna och de särskilda behörighetskraven för denyrkestekniska högskoleutbUdningen bör vara återhållsamt utformade underförsöksverksamheten. betonar dock att det föreslagna behörighetskravet isvenska och engelska måste betraktas som provisoriskt. Även SAFISI anslutersig till U 68 :s principieUa inställning till behörighetskraven för den aktueUautbildningen, dvs. liberala bedömningar av de formella skolmässiga förkunskapernaoch i gengäld stora krav på praktisk yrkeserfarenhet. ÄvenSFS tUlstyrker en liberal bedömning när det gäller de aUmänna behörighetskraventiU den yrkestekniska högskoleutbUdningen men påpekar attden allmänna behörigheten inom denna utbUdning bör vara densammasom inom annan högskoleutbUdning. CUFStäUer sig mycket skeptiskt tiU den föreslagna centrala antagningen ochföredrar att intagningen sker på regional nivå med representation för samhäUetgenom kommuner, landsiing och arbetsliv. Detövervägande antalet remissinstanser biträder SVUX:s förslag tUl provisorisklösning av sludieslödsfrågan när det gäUer försöksverksam heten medyrkesteknisk högskoleutbildning, dvs. att de studerande i nämnda utbUdningerhåller studiemedel enligt de regler som gäller generellt samt därutöver etticke behovsprövat lilläggsbidrag om . TUl deremissinstanser som tUlstyrker förslaget hör statskontoret, AMS, CSN, FÖVUX,SIFU, länsslyrelserna i Stock holms, . , ,, , och . , , ,, , , , samtVästerbot tens län, SAF/SI, . ,, , , Svenska ingenjörssamfundel och . Vissaremissinslanser anser att det föreslagna studiestödet inte är tillräckUgtför att rekrytera studerande tiU den yrkestekniska utbildningen. Hit hör bl.a. RRV, UKÄ. SÖ samt länsstyrelserna i . Gollands, ochNorrbottens län. Flera av dessa remissinstanser anser att tilläggsbidragetborde vara högre än det föreslagna, . Statensråd för byggnadsforskning och i anser alt manborde tillämpa ett studiestöd motsvarande arbetsmarknadsverketsutbUdningsbidrag. Enligt SFS krävs för att möjliggöra rekrytering till denyrkestelcniska utbildningen en höjning av totalbelopp och bidragsdel,förbättrat barntillägg, slopande av makeprövningen samt en höjning avavgiftsgränsen för återbetalning av studiemedel. Bådestatskontoret och RRV tiUstyrker U 68:s förslag att de lokala förutsättningarnaför att anordna försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning får bliavgörande för valet av huvudman för utbildningen på olika orter. Myndigheternaunderslryker vikten av att huvudmannaskapsfrågan för den akluellautbildningen får en mer generell och enhetUg lösning på längre sikt.Statskontoret tillstyrker atl UKÄ blir central myndighet för försöksverksamheteninledningsvis. RRV anför skäl såväl för SÖ som för UKÄ som central myndighetför den föreslagna utbUdningen. Oavsett vilken central myndighet som väljsanser RRV det väsentligt att dil myndigheten knyts en ledningsgrupp somfortlöpande följer försöksverksamheten och som kan lägga fram förslag om hur en mera permanent utbildning skall utformas. U 68föreslår att företrädare för och SÖ samt för LO, TCO och SAF skall knytassom referenspersoner tUl försöksledningsgmppen inom den centrala myndigheten,UKÄ anser att även bör vara representerad i delta sammanhang. Vidare börde studerande på lämpligt sätt tillförsäkras ett mer direkt inflylande i dencentrala försöks-ledningen. När det gäller den lokala försöksledningen understrykerUKÄ den nyckelroU som kommer att innehas av försöksledarna. SÖanser att det inte enbart för de studerande skulle vara fördelaktigt med ettenhethgt huvudmannaskap för den yrkestekniska högskoleutbUdningen underförsöksverksamheten. Erfarenheterna från gymnasieskolan, då det gäUer att skapaen i egentlig mening integrerad skola, talar mot att ha oUka huvudmän. FÖVUXanser det nödvändigt att de fackUga organisationema blir starkt representeradei de försöksnämnder som skall leda försöksverksamheten. Det bör också, enligtFÖVUX, vara självklart att använda representanter för fackföreningsrörelsen somföreläsare i de allmänna ämnen som ingår i utbUdningen. STUanser att det framför allt i försöksskedet är väsentligt att huvud- mannaskapetinte är splittrat på för många händer, då även detta försvårar en utvärderingav försöksverksamheten. Däremot anser SIFU alt olika huvudmän kan länkas förfortbUdningens och den högre vi-dareutbUdningens genomförande och har därför idelta avseende inle något alt invända mot utredningens förslag. LOoch TCO tiUstyrker att UKÄ skaU vara central myndighet för försöksverksamhetenmed yrkesteknisk högskoleutbildning och att till ämbetet knyts en centralförsöksledningsgrupp med representanter för arbetsmarknadsorganisationerna. TCOtiUstyrker också förslaget om ledningsgmpper för försöksverksamheten på lokalnivå. U68:s förslag till institutionell organisation och huvudmannaskap tillstyrksäven av under fömtsältning att det statliga inflytandel gör sig starktgäUande. anser dock att organisationen, bl. a. med hänsyn till att denföreträder skolledare och lärare som svarar för delar av undervisningen, börvara representerad i den särskUda försöksledningsgruppen. ÄvenSAF/SI ansluter sig tUl U 68:s linje att de prakliska frågorna underförsöksperioden får väga tyngre än strävan efter en formell enhetlighet,varför såväl primärkommuner som landsting och befintliga högskolor kan fungerasom lokala huvudmän för den aktuella utbildningen. Organisationema anslutersig också tUl förslaget att den centrala ledningen av försöksverksamhetenanförtros åt UKÄ och att en försöksledningsgrapp med representanter för denärmast berörda arbetsmarknadsorganisationerna knyts till denna myndighet. Närdet gäller den lokala försöksledningen har organisationema den bestämda uppfaltningenalt försöksledaren bör vara heltidsanställd och dessulom kvalificerad för desynnerligen krävande uppgifier som försöksverksamheten kommer att ställavederbörande inför. Även SHIO tillstyrker förslaget om olika huvudmän förutbildningen och anser att denna ordning bör kunna ge värdefulla erfarenheterför framtiden. Organisationen förordar dock alt utbildningen i försia handknyts tUl den kommunala gymnasieskolans organisation för gmndläggandeyrkesteknisk utbildning inom resp. yrkesområde, efiersom såväl ekonomiska sompraktiska skäl talar för att gymnasieskolans lokaler, utrustning ochlärarkapacilet utnyttjas . Av del skälet anser SHIO ocksåatt tillsynen av .utbUdningen tills vidare bör kunna åvila SÖ i samverkan medUKÄ. Landstingsförbundettillstyrker förslaget att lUlsynen över och den centrala ledningen avförsöksverksamheten skaU utövas av UKÄ. Förbundet tillstyrker också att denföreslagna yrkestekniska utbildningslinjen med inriktning motkonfektionsindustri får landstingskommunalt huvudmannaskap underförsöksperioden med hänsyn till att textilinstitutet i har sådanhuvudman. 1975: 9 272 Kostnader,genomförande och utvärdering Statskontoretunderstryker 'ikten av att en värdering av försöksverksamheten kommer tillstånd på det sätt U 68 skisserar. RRV erinrar om alt det rör sig om en ny typav ulbildning på högskolenivå och alt det för 'att den skall bli framgångsrikkrävs bl.a. omfattande förberedelser i fråga om informaiion och vidare attproblemen i samband med de studiesociala frågorna kan lösas på elttUlfredsslällande sätt. På det underlag som föreligger är det enligt RRVsvårt alt bedöma kostnaderna för ulbildrungen, bl.a. vad avser de studiesocialakostnaderna och de investeringar som kan bli nödvändiga . Enallsidig utvärdering av den föreslagna försöksverksamheten med yrkestekniskhögskoleutbUdning är enligt UKÄ utomordentUgt angelägen. För att svårigheterskall kunna lokaliseras och åtgärder vidtas för att underlätta arbetetkan man i utvärderingen inte nöja sig med resultatmätningar ulan behöver ägnastor uppmärksamhet åt själva undervisnings- och studieprocessen och desssamband med de studerandes framsteg. En sådan syn stäUer enligt UKÄ storaanspråk på den som utvärderar verksamhelen och på närhet tUl de studerandesfaktiska och upplevda studiesituation men också på en snabb återföring avinformation. UKÄ ser det som naturligt att genomförandet av utvärderingenförankras hos försciksledama som bör vara de givna kontaktpersonerna meUanlokal och, central försöksledning samt mellan de olika försöksorterna. Närdet gäller genomförandet av försöksverksamheten framhåller UKÄ att arten ochomfattningen av den andra försöksomgången måste bli beroende av de preliminäraresullat som kan utvinnas ur den första försöksomgången. 5Ödelar U 68:s uppfattning om behovet av utvärdering, dvs. systematiskregistrering, redovisning och tolkning av fakta och förhållanden som ärbetydelsefulla för verksamhetens syfte. För att utvärderingen skall kunna gesvar på relevantti frågor måste dock syftet med försöksverksamheten definierasså klart det är möjligl, innehållet i utbildningen preciseras samt resurser itid, personal, utmslning m. m. tUl-försäkras verksamheten i sådan omfattningatt rimliga förutsättningar finns att förverkliga intentionerna med bådeundervisning och utvärdering. Enligt SÖ:s mening tillgodoser förslagen från U68 inte de krav som bör ställas på uppläggningen av en verksamhet för altutvärderingen skall ge vägledning av betydelse för framtiden. SÖ anser alterfarenheterna från annan motsvarande utbildning tyder på att U 68 klartunderskattat kostnaderna för den föreslagna utbildningen. SÖ kan dock inteutföra mera reaUsliska beräkningar, eftersom erforderliga förutsättningar försådana inte angivits i föreUggande förslag. 1975: 9 273 Omden föreslagna försöksverksamheten skall nå avsett syfte är det enligt TCOnödvändigt att U 68:s förslag om utvärdering realiseras. De erforderligaresurserna måste ställas till förfogande. SACOtiUstyrker U 68:s förslag om utvärdering av försöksverksamheten medyrkesteknisk högskoleutbildning. Organisationen delar också utredningensuppfattning att försöksledaren bör vara en administratör och/eller lärare somredan är anställd inom utbildningssektorn på högskole- eller gymnasienivå påorten. SamtUga undervisningstimmar bör kostnadsberäknas efter dengenomsnittliga nivån i jämförliga utbildningar i högskolan. SAFISIdelar U 68:s uppfattning om viklen av en utvärdering av försöksverksamheten ochframhåller betydelsen av att eleverna i den föreslagna utbUdningen får kommatUl tals i denna utvärdering. Organisationema ifrågasätter dcx;k om inte U 68underskattat medelsbehovet för ett genomförande av förslaget men framhållersamtidigt att vissa poster är av engångsnaiur eUer föraiUedda av utbildningenskaraktär av försöksverksamhet, varför kostnaderna kan bli förhållandevis lägrei ett senare skede. Föratt underlätta överbUcken över enskUda frågor sammanfattas i det följandesamlat dels U 68-beredningens överväganden och förslag, dels de synpimkter medanledning av dessa som kommit in tUl utbUd-ningsdepartementet. U68-beredningen framhåller inledningsvis att U 68:s förslag delvis föranlett enlivlig debatt och att remissopinionen på flera punkter är spUttrad. Vissatendenser i efterfrågan på utbUdning m.m., kända redan då huvudbetänkandetslutjusterades, har sedermera förstärkts. Beredningensuppgift har varit att granska U 68:s förslag med hänsyn tUl vad som kommitfram vid remissbehandlingen och med beaktande av akluella tendenser i fråga omtUlslrömning m.m. Med de föratsättningar som gällt för arbetet har det inte varitmöjUgt för beredningen att över hela fältet göra mera detaljerade genomgångareller lägga mera konkretiserade förslag. Beredningen har heller inte kunnat somönskvärt samråda med olika berörda intressegrapper eUer sakkunniga. Beredningenhar i aUt väsentligt kunnat ansluta sig tiU U 68 :s förslag i fråga om bl.a.ett vidgat högskolebegrepp, högskoleutbildningens yrkesinriktning,ulbUdningslinjesystemet och granderna för studieorganisationen i övrigt samtprincipen »ålerkommande utbildning». 18 1975.1 saml Nr 9 1975: 9 274 Ifråga om den grandläggande högskoleutbUdningens forskningsanknytning delarberedningen U 6'8:s bedömning att all ulbildning bör ha ett samband medforskningen men betonar starkare än utredningen detta samband och föreslår enrad anordningar och åtgärder i syfte att stärka och utvecklaforskningsanknytningen över hela fältet av grandläggande utbildning. Närdet gäller dimensioneringen ansluter sig beredningen till de av U 68 förordadeplaneringsprincfperna och föreslår att planeringstalen i utgångsläget anpassasefter de senasle årens minskade efterfrågan. Frågan om tUlämpning avanlagningsbegränsning inom de delar av den grandläggande högskoleutbildningen,som f.n. inte har sådan begränsning, bör enligt beredningens mening bedömas isamband med behandlingen av kompetenskommitténs förslag. Belräffandehögskoleutbildningens lokalisering ansluler sig beredningen också till de avulredningen förordade principerna Uksom till förslaget om utbyggnadsorter.Beredningen, som stryker under att ingen utbyggnad får genomföras som äventyrarredan gjorda investeringar, föreslår att principbeslut nu fattas omutbyggnadsorter för nytUlkom-mande högskoleulbildning och atl utbyggnadstaktenpå berörda orter sedan anpassas efter föratsättningarna i fråga om bl.a.utveckling av nya utbildningsvägar och individernas efterfrågan på utbildning. Ifråga om den institutionella organisationen föreslår beredningen medutgångspunkt i remissyttrandena ett anlal förändringar jämfört med U 68:sförslag. Beredningens förslag innebär en förstärkt ställning för Unjenämnderoch institutiiDner i förhåUande tiU de av U 68 förordade utbildningsnämnderna.Det innebär vidare för de största högskoleorterna, i huvudsakuniversitetsorterna, en starkare ställning för de enskilda utbUdnings -ochforskningsenheterna och deras styrelser än som skulle bli följden med den av U68 föreslagna sammanhållna organisaiionen. För främst planeringsuppgifter, somannars skulle få fullgöras centralt, föreslår beredningen för varjeutbUdningsregion en organisation med en regional styrelse förhögskoleutbildning. BeredningenframhåUer att de bearbetningar av eller modifikationer i U 68:s förslag som dengjort i flera avseenden innebär ett tillmötesgående av den kritik som riktatsmot utredningsförslagen från bl.a. universitet och högskolor. Detla gäller inteminst i fråga om den institutionella organisationen. Beredningen är medveten omatt de lösningar som föreslås i denna del delvis är av den arten att de intekan anses ha varil föremål för överväganden från remissorganen annat än ibegränsad omfattning. Det gäller bl.a. förslaget om regionala styrelser förhögskoleutbildning. framhåller emellertid beredningen att detta liksom övriga förskig om förändringar i den av U 68 förordade organisationen helt är gmndat på synpunkler och förslag som förts fram i olikaremissyttranden. Beredningen betonar också att dess 1975: 9 275 förslagliksom U 68:s i stor utsträckning har karaktär av ramförslag. Det kommer attfinnas betydande frihet i den konkreta tiUämpningen och möjlighet att ta hänsyntill varierande förutsättningar både inom enheter och inom utbildiungsregioner.I första hand bUr det fråga om ett mer detaljerat planeringsarbete inom ramenför organisationskommittéer. Beredningen utgår från att berörda myndigheteroch grupper kommer atl få medverka i detta arbete. Beredningenframhåller vikten av att dess promemoria ges allmän spridning och altbl.a. de närmast berörda får möjlighet att ta StäUning till beredningensöverväganden och förslag, innan dessa läggs tUl grund för beslut avstatsmakterna. Bakomberedningens överväganden och förslag står en majoritet bestående avGustafsson, , och . Fiskesjö reserverar sig dock på ett parpunkter. och anser däremot att något principbeslut om enhögskolereform f.n. inte bör fattas. Molinanför att enUgt hans mening beredningens arbete hade bort bygga på enkarlläggning av relationerna mellan samhällets utbildningsmål och befintUgautbUdningar. Först på den gmnden kan frågor om utbildningens organisaiion ochlokalisering prövas. Dekonkreta förslagen i nämnda avseenden måste enUgt bygga på bl.a. följandeprinciper: Denhögre utbildningen bör vara ett flexibelt och varierat system. Där ska finnas klart yrkesinriktade utbUdningslinjer men också ulrym me för fritl kombinerade ämnesinriktade studier. «Administrativ likformighet är inte nödvändig eUer önskvärd. Organisationenmåste anpassas till de skiftande utbUdningsmålen. En decenlraUsering avbeslutsfattandet måste ske. Antalet beslutsnivåer måste hållas nere ochadministrationen förenklas. Sambandet forskning-utbildningbör gälla för all högre utbildning. Det är dock härvid en betydande gradskUlnadmellan olika delar av högskolan. För vissa ämnesgrupperingar/utbUdningslinjermåste kraven på vetenskaplig melod slällas högre än för andra. En nödvändig förutsättning föratt forskningssambandet skall realiseras är att basforskningen vid dagensuniversitet och högskolor byggs ut. Det behövs flera fasta tjänster.