prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag räknar med att en väsentlig del av ökningenkommer att avse bild- och formområdet. 10.3.7Organ Jör fördelning av ersättningar och bidrag tiU konstnärer Ansvarelför all dela ut de ersättningar och bidrag till konslnärer som jag har berörtligger hos olika organ. För översiktens skull kan del vara moliveral attredogöra för vilka dessa organ är. Jag kommer även alt redogöra för vissaförslag som jag kommer att lägga fram för regeringen. Ersättningartill författare m. fl. för utlåningen av deras verk genom bibliotek utgår urSveriges författarfond och några förändringar av fondens verksamhel är inleaktuella. kommer således även all ha ansvarel förbestämmande och utbetalning av författarpenningen saml utdelning av destipendier och bidrag som utgår från fonden. Dämiöver kommer slyrdsen liksom nuatt ha ansvaret för fördelningen av de bidrag lill författare, översättare ochkulturjournalister som utgår ur de medd som anvisas för bidrag till konslnärer.Jag återkommer lill delta i del följande (14.1). Författarfondens slyrelse ochFöreningen har i sina yttranden över betänkandeföreslagit all anlalel ledamöter i fondens slyrelse bör ökas så alt FöreningenSvenska tecknare och , som f n. gemensamt utser enledamot och suppleant, i rortsältningen får utse var sin ledamot och suppleant.Jag instämmer i att en sådan utökning bör ske. Med anledning av enframställning från författarfondens styrelse vill jag i delta sammanhang ocksåframhålla att jag finner del rimligt att styrelsen förordnar all personal vidstyrelsens kansli 1975/76:135 236 samtalt styrelsen i samråd med slatens avtalsverk också bestämmer om personalensanställnings- och arbetsvillkor. Stödtill sceniskt verk utdelas av . Någon förändring är inleaktuell. Ansvarelför att betala utställningsersättning lill konslnärer kommer all ligga hos destatliga institutioner som hyr verk som upphovsmannen fortfarande har i sinägo. Jaghar tidigare (10,3.2) förordat alt den nuvarande konstnärsstipendienämndenomorganiseras och övertar de uppgifter i slipendiehänseende som åliggerKonstakademien i samråd med KRO samt i samråd medFöreningen . Det nya organet bör få namnet konstnärsnämnden. Nämndenshuvudsakliga uppgifter kommer att vara alt dela ut bidrag till konslnärer utanförförfattarfondens verksamhetsområde, all beslula om projeklbidrag samt all avgeförslag lill innehavare av inkomstgaraniier. Vidare bör nämnden följa hurkonstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden utvecklas. Kontakter ochsamråd med styrelsen för och bör bli naturiigainslag i deila arbeie. Omfattningen av verksamheten fär givetvis avvägas mol defackliga organisationernas självklara ansvar för dessa frågor. Inämnden bör ingå företrädare för konstnärernas organisationer. Dessa ledamöterbör utgöra majoriteten i nämnden. Under nämnden bordet direkla arbetet medfördelningen av bidrag skötas av tre grupper med ansvar för bild- ochformkonstnärer, tonkonstnärer resp. scen- och filmkonslnärer. I grupperna bör ihuvudsak ingå företrädare för berörda konstområden. Ledamöterna i nämnden och grupp<;rnabör utses av regeringen. Med hänsyn till gruppernas arbetsuppgifter är delangeläget med en kontinuerlig förnyelse av sammansättningen. Del bör ankomma påregeringen att beslula om konstnärsnämndens närmare organisation och art)elsformer.För fullständighetens skull vill jag dock redogöra för de principer som börligga lill grund för nämndens arbete. Nämndenbör svara för den åriiga anslagsframställningen avseende de ändamål som nämndenhar ansvaret fön Vidare bör nämnden ha lill uppgifl all fördela de loialltillgängliga medlen för bidrag till konstnärer mellan de tre områden sommotsvaras av grupperna. Nämnden bör också föreslå innehavare av inkomstgaraniier.För att del skall bli möjligt att faen samlad bild av behovet av insatser för konslnärerbör styrelsen för ge in sin åriiga anslagsframställningtill utbildningsdeparlemenlel via konstnärsnämnden varvid nämnden ges tillfälleall yttra sig. Gruppernabör kunna ges rätt att självständigt besluta om bidrag och projektbidrag tillkonstnärer. Om det är oklart till vilken grupp en konsinär skall hänföras börfrågan avgöras av nämnden. Nämnden bör också besluta om reglema för debidragstyper som blir gemensamma för samtliga grupper. bör knytas ett kansli. Kansliet skall i första hand fungera 1975/76:135 237 somsekretariat för det löpande arbetet i nämnden och grupperna. Jag återkommersenare till kostnaderna för nämndens verksamhet (14.1), till konstnärsnämnden bör ske ,Detta medför att den verksamhet som de nuvarande stipendieorganen -i samråd med KRO, i samråd med FöreningenSvenska tonsättare saml konstnärsstipendienämnden - svarar för, upphör vidsamma lidpunkt. Med anledning härav har jag upprättat förslag till en ny lag omöveriämnande av förvaltningsuppgifter lill föreningar, samfälligheter ochstiftelser inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde enligt vilkenKonstakademien i samråd med KRO och i samråd medFöreningen inle längre skall handha prövningen av frågor omstatliga konslnärsstipendier och arbetsbidrag till konslnärer inom måleriresp. frågor om slalliga konslnärsstipendier till tonsättare. Delplanerings- och förberedelsearbete som erfordras för omorganisationen börlämpligen fullgöras av en organisationskommitté. Jag avser att i annatsammanhang återkomma till regeringen i denna fråga. 10.4Särskilda åtgärder för bildkonsten Bildkonstenspelar en viktig roll för all uttrycka mänskliga upplevelser och erfarenheter.Tillgång till bildkonst ger möjlighet lill konstupplevelser och bidrar till enbättre miljö. Inom bildkonsten utvecklas fortlöpande nya visuella uttryckssättsom ofta fär belydelse långt uianför del egentliga konstområdel. Åtgärder föralt ge bildkonslen en vidgad roll har därför belydelse även på andra områden änkullurpolilikens. Samhälletsinsatser för bildkonslen gäller såväl miljöulformning och ui-ställningsaktiviielersom undervisning och upplysning om bildkonst. Jag har tidigare (10.3.4)behandlat frågan om utställningsersättning inom det statliga området. Jagkommer att lägga fram ytteriigare förslag om förstärkta statliga insatserför bildkonsten. 10.4.2 Konstnärligainsatser i samhällsmiljön Kuliurrådetmenar alt främsl bildkonstnärernas möjligheter alt förbättra samhällsmiljön hartagits lill vara i alltför lilen omfattning. Det gäller såväl konstnäriigutsmyckning i trängre mening som möjligheten att bearbeta hela miljöer från en konstnäriigutgångspunkt, föreslår därför olika statliga åtgärder för attbildkonstnärer skall kunna utnyttjas i större utsträckning på delta område.Enligt bör kommunerna stimuleras att i större utsträckning anlitakonstnärer som konsulter i planarbetet. föreslås införafastare regler för samarbete med bildkonst- Prop, 1975/76:135 238 näreri det statliga byggandet. föreslår också att gesi uppdrag alt i samverkan med bostadssiyrelsen definiera vad som menas med miljögeslaltandeinsatser. Enliglmin mening kräver ell ökat hänsynstagande lill estetiska kvaliteter vidutformningen av samhällsmiljön en fördjupad samverkan mellan flera olikaparter. Kommunerna har en nyckelroll på delta område. Som ansvariga församhällsplaneringen och bostadsförsörjningen bestämmer kommunerna hur markeninom kommunen skall användas. 1 egenskap av markägare har kommunernamöjligheter att föreskriva ytterligare villkor om hur bebyggelsen skallutformas. Kommunerna har också ansvaret för utformningen av gaturummet och avt. ex. skolor, bibliotek och fritidslokaler. Landstingskommunerna harmotsvarande ansvar när det gäller landstingskommunala byggnader. Äveninsatserna frän andra grupper är viktiga. Bildkonstnärernas organisationer harsom en viktig uppgift att söka nya användningsområden för konstnärernaskunnande i samhällsplaneringen och att sprida kunskap om dessa. De boendesorganisationer spelar en viktig roll för formuleringen av miljökrav. Statensansvar lar sig i detta sammanhang flera olika uttryck. Vid sidan av statensansvar för den konstnäriiga utbildningen och för utformningen av de statligabyggnaderna ger staten genom byggnadslagstiftningen ramarna förbyggnadsnämndernas verksamhel. Frågorna om byggnaders estetiska utformningingår i de överväganden om byggnadslagstiftningens framlida utformning som f. n.pågår inom . Staten bestämmer också de ekonomiska fömtsällningamaför bostadsbyggandet och ställer ekonomiska resurser lill förfogande för miljöförbättringan Statenskulturråd har enligl sin instruktion (1974:644, ändrad 1975:1214) lill uppgiftall verka för samordning av statens åtgärder inom kulturområdet. Enligt vad jagerfarit har slatens kulturråd tagit vissa initiativ för att sprida kännedom ombildkonstnärernas möjligheter lill insatser inom miljögestallningen. Enligtmin mening bör de allmänna önskemål som har fört fram kunna beaklasav de statliga myndigheterna ulan särskilt uppdrag från regeringen. Enkonstnäriig påverkan av samhälls- eller bostadsmiljöer t)ehöver i och för sig inleleda lill några nämnvärda merkostnader om den sker redan pä planeringsstadietoch med hänsyn till de tekniska och ekonomiska förutsättningar som gäller förarbete". Sådana kostnader uppkommer dock självfallet när det är fråga omall infoga konstverk i miljön eller alt ge t, ex, byggnadsdetaljer enutformning som avsevärt skiljer sig från den gängse. I fräga om bostadshus ochallmänna samlingslokaler finns del möjligheter att få statligt stöd för sådanakostnader. Enligl de regler som gäller för beräkning av bostadslån enliglbostadsfinansieringsförordningen (1974:946, ändrad senast 1975:1144) fär ettsärskilt tillägg till läneunderiaget göras i 1975/76:135 239 vissafall för konstnäriig utsmyckning eller gestaltning. Tillägg lill läneunderiagetfär enligt regeringens särskilda bestämmelser göras för skäliga kostnader försådan utsmyckning eller gestaltning, dock med högst 7 kn per kvadratmeter väningsyla.Konstnäriig gestaltning är vidare ett av de ändamål för vilket bidrag kan utgå enliglförordningen (1975:129) om bidrag av siats-medel lill förbättring avboendemiljöer. Sådant bidrag kan utgå under förutsättning att de hus somberörs har färdigställts före är 1975. Statliga bidrag och lån kan också utgåför konstnäriig utsmyckning av allmänna samlingslokaler. Vid bestämmande avlåneunderlag enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmännasamlingslokaler (ändrad 1974:954) får, enligl grunder som harfastställt (prop. 13 s. 219, CU 1973:10, rskr 1973:110) högst 3 kr.per kvadratmeter väningsyla beräknas för konstnäriig utsmyckning. Kulturrådetkonstaterar all möjlighetema alt erhålla bostadslån till konstnäriigutsmyckning och gestaltning har utnyttjats endasl i begränsad omfattning. Medhänsyn härtill föreslår att bostadssiyrelsen i samverkan medstatens kulturråd skall utreda vad som kan göras för att på detta områdestimulera miljögeslaltande insatser. Som exempel på möjliga åtgärder nämnerkulturrådet ändrade finansieringsregler och förbättrad information. Enviktig förulsällning för att tillgängliga resurser för konstnäriig gestaltningoch förvärv av konsl skall utnyttjas är enligt min mening att informationensåväl om regler för lån och bidrag som om konkreta möjligheter att utnyttjakonstnärernas arbetsinsatser fungerar effektivt. Del ankommer på bostadsstyrdsenatt beslula om de närmare formerna för sådan information. Även statenskonstråd har en viktig uppgift i detta sammanhang. Mina förslag i del följande(10.4.3) innebär alt konstrådet får ökade möjligheter att ge information lill bl.a.kommuner och bostadsföretag. Deallmänna samlingslokalerna har en viktig funktion som ram för en mångfald olikaaktiviteter som riktar sig lill en vid krets av människor. Del är därförviktigt all dessa lokaler kan erbjuda en konsinäriigt genomarbetad miljö, I ensärskild skrivelse har . och KRO föreslagit förbättrademöjligheter alt finansiera konstnäriig utsmyckning och gestaltning. Jag kommeri del följande (14,5) all beräkna medel för de samlingslokaläganderiksorganisationernas konstförvärv, min mening är del ocksä angelägetalt möjligheterna förbättras att inom ramen för del statliga stödet tillallmänna samlingslokaler finansiera konstnäriig ulsmyck-ning och gestaltningvid ny- och ombyggnad av samlingslokaler. Jag förordar därför all grunderna förberäkning av läneunderiaget vid ny- och ombyggnad av samlingslokaler ändras påså sätt all kostnad för konstnäriig utsmyckning och gestaltning får ingå i läneunderiagetmed , per kvadratmeter väningsyla. Förslaget innebär dels enkraftig höjning av maximibeloppet, dels att del statliga slödel kommer allkunna användas för samma ändamål 1975/76:135 240 n, gäller för bostäder. Ändringen bör gälla fr, o, m. . Vidsidan av de statliga åtgärder som jag har berört har naturiigtvisutformningen av den konstnäriiga utbildningen stor belydelse när det gäller attge bildkonstnärerna möjUgheter alt arbeta med miljögeslaltande uppgifter. Somjag har nämnt (10.2.3) har regeringen i prop. 1975/76:100 (bil. 10 s.125-134) föreslagit vissa riktlinjer för den konstnäriiga utbildningen på bild-och formområdel som innebär alt delar av utbildningen vid gesen stark inriktning mot miljögestaltning. 1973 ärs expertgmpp för konstutbildningväntas avge ett betänkande där bl. a. fortbildningen ochvidareutbildningen inom bildkonstens område behandlas. Jaghar i fråga om detta avsnitt samrått med chefen för bosladsdepar-temenlel. Denoffentliga konsten spelaren betydelsefull roll i människans vardagsmiljö.Såväl staten som landstingskommunerna och kommunerna förvärvar konst ibetydande utsträckning. har kommunerna svarat för de mest omfattandeinsatserna dels genom utsmyckning av kommunala byggnader, 'dels genom inköp av konslsom placeras i gaiummmel. Landstingskommunerna har framför alll köpt konst förplacering i sjukhus och andra vårdinstitutioner. Staten har under lång tidpåtagit sig ett ansvar såväl för alt den offentliga miljön berikas med konstnäriigainslag som för att ge de statligt anställda en stimulerande arbetsmiljö genomplacering av konstverk i deras arbetslokalen statliga insatserna sker via slatenskonstråd, som ansvarar för konslinköp lill både nya och äldre statligabyggnader och lokaler. Utöver konslförvärven svarar rådet även för vissrådgivning till landstingskommuner och kommuner. För innevarande budgetår är4,5 milj. kr. anvisade för konstförvärv. MUS65 föreslär i betänkandet (Ds U 1974:5) Offentlig konst all slatens konstrådskall vara centralorgan för utsmyckning av statliga byggnader. börvidare medverka till att depositioner i slalliga lokaler av föremål från dekulturhistoriska museerna ökar. Det övergripande ansvaret för denna verksamhetbör ligga på konstrådet. En annan uppgift för rådet bör vara att utveckla olikaformer för all ge personalen vid statliga myndigheter inflytande överanskaffningen och urvalet av konsl lill sina arbetslokaler. Nationalmuseetföreslås av MUS 65 få huvudansvaret för registrering, tillsyn och vetenskapligbearbetning av alla lösa och fasta konstverk som tillhör staten, om dei;sa inleförvaltas av myndighet som har sakkunskap i konstfrågor. Huvudansvaret förvården av de lösa konstverk, som konstrådet inköper, bör ligga pånationalmuseet. Huvudansvaret för värden av den fasta utsmyckningen föreslåsligga på resp. foriifikationsförvaliningen. Konstrådetsrådgivande funktioner bör utökas. För all göra delta möjligt bör del bildarkivöver offentlig konsl, informa- 1975/76:135 241 tionscentrumför offentlig konst, som f, n, finns vid Riksutställningar, föras över tillkonstrådet. Remissinstanserna är ihuvudsak positiva till de olika förslagen. Vissa invändningar redovisas dock. Förslaget alt konstrådetskall ges ett övergripande ansvar för depositionsverksamhet av museiföremälfrån de kulturhistoriska museerna mottas med viss tveksamhet. a. statenskonstråd anser det naturiigare alt museerna själva svarar för detta. Vad gällerde anställdas inflytande över konstinköpen anser alt ansvaretom möjligt bör decentraliseras i ännu högre grad än vad MUS 65 har föreslagit.När del gäller förslagen om tillsynen och vården av den konsl som ägs av statenär meningarna delade. Alt skall ha ansvarel för tillsynen ochvården av museels egna depositioner ifrågasätts dock inle. Förslaget all slatenskonstråd skall ges resurser för en mer aktiv rådgivning bemöts positivt avflertalet remissinstanser. Kulturtädet har ibetänkandet Konstnärerna i samhället föreslagit ett fempunktsprogram för ökadestatliga konstförvärv. Programmet upptar inköp av konst lill nya ochmoderniserade statliga byggnader, förvärv av konst till befintliga statligabyggnader och lill av staten förhyrda lokaler, inköp av konsl för statenskonstmuseers samlingar och vandringsulslällningar, inköp för deposition hosstatliga, regionala och lokala myndigheter saml förvärv av konsl för depositioni regionala och lokala museer. Detta förslag stöds av bl, a, statens kulturrådoch KRO, De statliga konstförvärvensker f n. dels genom , dels genom , som från den1 omorganiseras till myndigheten statens konstmuseer (10.5). Slatenskonstråds uppgift är att förvärva konsl lill statliga byggnader och lokaler,medan statens konstmuseer köper konst för de egna avdelningarna, förvandringsutställningar och depositionsändamäl. Denna ansvarsfördelning mellankonstrådet och konstmuseerna bör enligt min mening bestå även i framtiden.Statens konstmuseers uppgift är alt dokumentera främst den svenska men ävenden internationella konslutvecklingen. De konstverk som förvärvarskall t)erika den offentliga miljön och mäsle väljas med hänsyn tillplaceringen. Del är naturiigt att rådet köper verk av många olika konstnäreroch all olika stilar och tekniker är representerade. Det är rimligt alt inköpeni huvudsak görs från i bosatta konstnärer. Lika viktigt som att köpain konsl lill nybyggda lokaler är del att tillgodose behoven av konstnärligutsmyckning av redan befintliga lokaler. Det ankommer på attgöra sig underrättat om önskemålen i fråga om konstnäriig utsmyckning av sådanalokaler. Jag delar MUS 65:suppfattning att personalen vid myndigheter där konstverk skall placeras bör fåstörre inflytande över konslinköpen. Konsten är ett viktigt inslag i en godarbetsmiljö. Del är viktigt att de anställda bereds tillfälle att före inköpsbeslutenframföra sina önskemål och synpunkter på 16 1975/76. Prop.1975/76:135 242 vilkakonstförvärv som skall göras. Konstrådel bör pröva och utveckla olika formerför sådant inflytande för de anställda, MUS65 och föreslär alt anslaget till konslinköp skall öka med 3,5milj, kr, /77 för att uppnå del mål som har ställtspå omfattningen av statens konstförvärv, min mening är ökade resurserför konstinköp en viktig del av statens insatser för bildkonslen. Jagåterkommer lill de:tla under anslaget Förvärv av konst för slatens byggnader m,m. (14.5). Jaghar i del föregående (10.4.2) föreslagit en förstärkning av möjligheterna allmed hjälp av bidrag och lån av statliga medel finansiera konstnärligutsmyckning och gestaltning vid ny- och ombyggnad av allmänna samlingslokaler.De samlingslokalägande organisationerna har tidigare vid några tillfällenerhållit särskilda medel för konstförvärv. Enligt min mening är del värdefulltalt samlingslokaler runt om i landet kan fä en lämplig konstnäriigutsmyckning. Det är ett verksamt säu att fä fler människor i kontakt med godbildkonst som det bör kunna vara berikande för de olika aktivitetersom förekommer. De samlingslokalägande riksorganisationerna har anhållit omalt ell i-iermanent anslag om I milj. kr. ställs lill deras förfogande förinköp av konst. Även har fört fram tankar på särskilda medel fördenna typ av konstförvärv. Jag delar uppfattningen all särskilda medel åriigen böranvisasför delta ändamål. Även Folkparkernas centralorganisation har vid någratillfällen erhållit medel för konslinköp. Enligl min mening bör även dennaorganisation anvisas medel för konstförvärv. Jag avser att senare (14.5)återkomma till delta vid min anmälan av anslaget Förvärv av konst för slatensbyggnader m. m. Det ankommer på regeringen alt utfärda de näimare bestämmelsersom behövs för fördelningen av tillgängliga medel lill berörda organisationer. Enliglmin uppfattning kan eu ökat ulnylljande av depositioner i statliga byggnader avföremål från andra slalliga museer än statens konstmuseer vara ett viktigtkomplement till konslförvärven. Ansvarel för sådana depositioner bör åvilaberörda museer. bör dock svara för rådgivning till myndigheter, somvill pröva denna möjlighet. Statenskonstmuseer har genom vandringsulslällningar möjlighet all göra stora delar avsina konstsamlingar tillgängliga för regionala och lokala museer. Jag är inteberedd att som föreslår förorda all särskilda medel anvisas förinköp av konst som skall deponeras i sädana museer eller hos icke statligamyndigheter. Statens konstmuseer har dock självfallet möjlighet alt inom ramenför sin verksamhet pröva en utvidgning av deposilionsverksamhelen. Beslämmelsernaom 1 i 11 s y n och vård av de konstsamlingar som ägs av staten är oklarapå några punkter. En klar ansvarsfördelning mellan och statenskonstmuseer saknas. Enligt min mening bör denna fräga närmare ses över. Jagavser att i annat sammanhang återkomma lill regeringen om ett uppdrag lill slatenskonstmuseer och statens 1975/76:135 243 konstrådatt lillsammans med statskontoret genomföra en sådan översyn. Vårdenav fast anbringade konstverk bör i enlighet med MUS 65:s förslag alltjämtankomma på resp. fastighetsförvaltande organ. bör följaverksamheten och bistå med rådgivning. Enligtsin instmktion skall konstrådet svara för rådgivning till kommunalamyndigheter angående konstförvärv. Denna verksamhet har varit av ringaomfattning. Jag instämmer i MUS 65:s uppfattning all del är en viktig uppgiftför konstrådet alt ge information lill kommunerna om konsten i samhällsmiljön.Verksamheten bör enligl min mening i fortsättningen ocksä kunna riktas till t.ex. organisationer och bostadsförelag. Informationscentrum för offentlig konstsom har byggts upp inom ramen för Riksutställningar är ell viktigt hjälpmedel iinformationsarbetet. Jag anser att informationscentrum och den verksamhet detsvarar för bör föras över till slatens konstråd , Vidare bör detuppdras ål och slatens konstmuseer alt i anslutning till denav mig aktualiserade översynen göra en genomgång av sina resp, bildarkiv såvittavser uppgifter och användningsområden, 1 detta sammanhang är del även lämpligtall visst samråd sker med bl, a. Konslnärscentrum, som förfogar över ell bildarkivöver aktuell konst. Statenskulturråd framhåller i sitt remissvar alt slatens konstråd även har viktigauppgifter alt fylla genom rådgivning och information lill slalliga myndigheter.I de fall myndigheterna utnyttjar egna medel för konstinköp bör de enligt minmening kunna vända sig till konstrådet för att fä råd. En uppgifl förkonstrådet är också att utarbeta handledningar i hur man bör hanlera konslförvärvenpå en arbetsplats. Jagövergår nu till att behandla frågan om statens konstråds organisation. Statenskonstråd, som tillkom , utgör en självständig myndighet. MUS 65 avvisartanken på att rådel skall inordnas i statens konstmuseer. MUS 65 föreslår altantalet ledamöter i konstrådet skall öka från sju lill nio. Personalen vidkonstrådets kansli föreslås öka från en och en halv tjänst lill sexheltidstjänster. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget all konstrådetskall behålla sin självständiga ställning. Jag delar denna uppfattning. Jagär positiv till en utökning av antalet ledamöter från sju till nio i konstrådelsslyrelse. Jag avser att i annal sammanhang föreslå regeringen att förordna attstyrelsen skall bestå av högst nio ledamöter. Ledamöternai har i stor utsträckning själva deltagit i detdirekta arbelel med konslinköpen. Efter den kraftiga ökningen av anslaget tillkonstinköp som jag föreslagit blir det knappast möjligt att bedrivaarbetet på exakt samma sätt som . Del blir då naturiigt att konstrådeli ökad utsträckning delegerar ansvaret för konslförvärven. Ett sätt är att somMUS 65 föreslår engagera konstnärer som konsulter i olika projekt. Prop.1975/76:135 244