prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidsidan av den fortsatta praktiska verksamheten som partsorganisalionerna nu hartagit ansvar för har del uttryckts intresse för etl organ med uppgift attutifrån mera allmänna utgångspunkter följa den företagsdemokraliskautvecklingen inom den statliga företagssektorn. Jagförordar således atl sakkunniga tUlkallas med uppgifl att under millordförandeskap följa den företagsdemokratiska utvecklingen inom den statligaförelagssektorn. Som ell led i arbetet bör de sakkunniga följa även motsvarandeprivat och kooperativ verksamhet liksom den internationella utvecklingen. Iuppdraget bör ingå att sprida information till de statliga företagen omnationella och internationeUa erfarenheler saml alt överväga och lämna förslagtill åtgärder som kan bidra till alt föra de företagsdemokratiska frågornaframåt inom de statliga företagen. Rådethar hållit ett sammanträde. Rådethar till sitt sekretariat överlämnat ell antal utredningsuppslag samt uppdragitål sekreteraren att hålla kontinuerlig kontakt med berörda organisationer. Rådetsarbete beräknas pågå . 505 Kommittéer; Industridepartementet 1:21 21.Delegationen (11975:02) för energiforskning TiUkalladeerUigl regeringens bemyndigande för övergripande analys avFoU-insatser på energiområdet och för uppföljning av dem (se Post- och Inrikestidn. Ordförande:Hagström, ., statssekreterare ,, fil. dr, led. ,Bo I. H., direktör kand., led. ., direktör, led. ,Inga M., statssekreterare, led. Wångby,, ombudsman ledamot: Wennerberg,., överingenjör Experter:Appelgren, L. , kanslidireklör (fr.o.m. ) ,, professor (fr.o.m. ) , . J., professor(fr.o.m. ) , ., docent (fr.o.m. ), , byråchef (fr.o.m. ) ,, avdelningsdirektör (fr.o.m. ) ,, professor (fr.o.m. ) , ,professor (fr.o.m. den 15 augusii 1975) Faugerl, . E., avdelningsdirektör(fr.o.m. den ) Frigren, ., departementssekreterare(fr.o.m. ) ,., professor (fr.o.m. den ) , Bo C,departementssekreterare (fr.o.m. ) Luthman, , direktör(fr.o.m. ) , ., avdelrungschef (fr.o.m. den 15augusii 1975) , ., generaldirektör (fr.o.m. den 15 augusii1975) , . H., professor (fr.o.m. ) , LarsH., verkställande ledamot (fr.o.m. den 15 augus i 1975) Schutt, .,laborator (fr.o.m. ) , S. , generaldirektör(fr.o.m. den 15 augusii 1975) , J. , civilingenjör (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , Bo C, departementssekreterare (t.o.m. den 19 oktober1975) 1:21 Skr 1975/76:103 506 Lokal: ,111 57 , tel. växel 763 1000 Direktiv (anförande av statsrådet till protokollvid regeringssammanträde ): I samband med min anmälan av frågor rörandeenergihushållning m. m. 1) berörde jag även vissa frågorrörande organisation av forskning och utveckling (FoU) inom energiområdet. Tillgrund för mina överväganden låg de förslag i ämnet som hade lagts fram ienergi-programkommitténs belänkande (SOU 1974:72) Energiforskning och idepartementspromemorian (Ds I 1974:10) Organisation av forskning och utvecklinginom energiområdet. I den nämnda proposilionen uttalade jag alt jag anslöt miglill förslagel atl en delegation för energiforskning inrättas för denövergripande analysen av FoU-insatser på energiområdet och för uppföljning avdem (s. 460 f). Delegationens uppgifier borde i huvudsak vara de som hadeangivils i nyssnärrmda departementspromemoria. Den borde sålunda bl. a. la framunderlag för planering av energi-FoU i elt mera långsiktigt perspektiv. Dénborde även följa upp, analysera och utvärdera FoU-program. Likaså bordeansvaret för programmet Allmänna energisystemstudier m. m. underhuvudprogrammet Energiforskning falla på delegationen. Jag anförde även atldelegationen, som avsågs knytas till industridepartementet, borde organiserassom en kommitté och påbörja sin verksamhet . har sedermera anslutit sig lill vad jag sålundaanförl (NU 1975:30, rskr 1975:202). Delegationen bör nu tiUsättas. Delegationen bör ta fram underlag för planering av FoUinom energiområdet i ett långsiktigt perspektiv. Till grund härför bördelegationen fortlöpande följa utvecklingen inom FoU-området och värdera denverksamhet som bedrivs inom och utom landet. Underlaget bör redovisas på sådantsättatl del kan tjäna som underlag för statsmakternas beslut om omfattning ochinriktning av FoU-verksamheten på energiområdet sedan del nu beslutade treårigaprogrammet genomförts. Som jag framhöll i den tidigare nämnda proposilionen böransvaret för programmet Allmänna energisyslemstudier m. m. underhuvudprogrammet Energiforskning vila på delegationen. Jag avser alt återkommalill regeringen med förslag lill riktlinjer för verksamheten under programmetAUmänna energisyslemstudier. Resultatenav den forskning som genomförs under detta program kommer atl utgöra en del avdel underlag för den långsikliga FoU-planeringen som delegationen bör la fram.Energiprogramkommitlén har föreslagit all verksamheten inleds med en tvåårigförstudie. Genom tilläggsdirektiv har kommittén fåtl iuppdrag alt utarbeta elt förslag till plan för en sådan förstudie. Delegationen bör genom fortlöpande samråd med de organ påvilka ansvaret har lagts för enskilda program under huvudprogrammet Energiforskningverka för samordning av den totala FoU-verksamheten inom energiområdet. Därvidbör delegationen även tillse atl möjligheterna lill nordiskt och övrigtinternationellt samarbete, däribland inom del internationella energiorganet(lEA), las lill vara av såväl FoU-be ställande som FoU-utförande organ. Delegationen har under liden hållit fyra 507 Kommittéer: Industridepartementet 1:22 Delegationens arbete beräknas pågå underhela . Utredningen (11975:03) om energiplanering Tillkallade etUigt regeringens bemyndigande den 5 juni1975 för all utarbeta förslag lill lag om energiplanering m. m. (sePost- och Inrikes tidn. Ordförande: , ., generaldirektör T. , borgarråd , .,civilingenjör , , småbrukare, led. av riksdagenSvensson, J. , kommunalråd , , byggnadsingenjör, led. Experter: , Bo S. G., byrådirektör (fr.o.m. den 3november 1975) , , byråchef (fr.o.m. den 3 november1975) Hagson, ., direktör (fr.o.m. ) , ,byråchef (fr.o.m. ) , , planeringsdirektör(fr.o.m. ) , K. Äke, överingenjör (fr.o.m. den 3november 1975) Sekreterare: , ., byrådirektör (fr.o.m. den13 ) sekreterare: , ,departementssekreterare (fr.o.m. ) Lokal: , 801 12 , tel. växel026/10 03 40 Direktiv (anförande av statsrådet till protokollvid regeringssammanträde ): Vid min anmälan liU prop. 1975:30 om energihushållning m. m.(bil. 1 s. 341) redogjorde jag bl. a. för vissa förslag rörande lokal värme-och energiförsörjning. I samband härmed meddelade jag efter samråd med chefenför kommundeparlementet alt jag avsåg alt begära regeringens bemyndigande alttillkalla en särskild utredning för atl utarbeta förslag till lag om kommunalenergiplanering m.m. Jag återkommer lill denna fråga. Den lokala försörjningen med ledningsbunden energi liggerhuvudsakligen på kommunerna. De har hafl hand om all produktion ochdistribution av stadsgas. Tätorternas eldistribution handhas huvudsakligen avkommunerna. I viss utsträckning producerar kommunerna också elkraft men enväsentlig del av de kommunala elverkens 1:22 Skr1975/76:103 508 kraftbehov tillgodoses av icke-kommunalakraftleverantörer. har del kommunala engagemanget itätorternas energiförsörjning vidgats genom utbyggnaden av fjärrvärmenäl ochdärtill knutna anläggningar för hetvallenproduktion. Sådana anläggningar föruppvärrrming av byggnader och av varmvallen för hushållsbruk har inom områdenmed koncentrerad bebyggelse visat sig ha fördelar i flera avseenden framföroljepannor i varje byggnad. Genom alt helvaltnel produceras i störreanläggningar är det möjligt att till rimliga kostnader förse dem med filter förrökgasrening och vidta andra luftvårdande åtgärder. Vidare kan i dessaanläggningar den tillförda energin omvandlas med väsentligt högre verkningsgradän i små oljepannor. Viktigt är också alt drift och underhåll underlättas i centraliseradeanläggningar vilket kan minska luftföroreningar och bränsleåtgång. Det kannämnas alt energiprognosulredningen (I 1972:03) i sitt betänkande (SOU1974:64) Energi 1985 2000 räknar med att verkningsgraden 1972var , för oljepanna i småhus och för oljepanna i flerfamiljshus 65 %.Fjärrvärmens fördelar har lett till atl den utvecklats snabbi i sedanden försia anläggningen logs i bruk 1948. var drygt 600 000 lägenheteri 37 olika kommuner anslutna till fjärrvärmenät. Ulbyggnaden fortgår med enökning av den anslutna värmeeffeklen om . Om hetvaltenproduktionen samlas i tillräckligt storaenheter uppkommer tekniska och ekonomiska förutsättningar för atl kombinera denmed elkrafialstring i s. k. kraflvärmeverk. Jag har i prop. 1975:30 (bil. I s.361-362) räknat med att år » elkraft av totalt behöverproduceras i anläggningar baserade på fossila bränslen, främst olja. Av dessa30 TWh förutsätts kraflvärmeverk svara för , industriellamottrycksanläggningar för och kondenskraflverk för . F. n. finnsutbyggda eller beslutade kraflvärmeverk med en kapacitet av el/år.Därutöver behöver således den årliga kapaciteten ökas med till år 1985.Detta mål för ulbyggnaden måste betecknas som mycket ambitiöst. Del äremellertid ytterst angelägel all del kan nås, eflersom del alternativ somnärmast kommer i fråga är kondenskrafl. Sådan produceras med betydligt sämreverkningsgrad än krafl från kraflvärmeverk. Frågor om planeringen och samordningen avenergiförsörjningen har behandlals av flera utredningar. Jagvill härom nämna följande. Värmeförsörjningen i tätbebyggda områden bar behandlatsbl. a. av energikommittén i betänkandet (SOU 1970:13) Sverigesenergiförsörjning Energipolitik och organisation. Med hänsyn till altvärmeförsörjningen utgör en så avsevärd del av den svenska energibalansen ärdel enligl kommitténs mening angeläget all se till atl den sker på rationellastmöjliga säll. Del är inle bara de olika värmekonsumenternas ekonomi som berörshärav. De konsekvenser som värmeförsörjningen för med sig på beredskaps- ochmiljövårdsområdena är också en betydelsefull faktor i sammanhanget. Den samordnade planering på företags- och myndighetsnivåsom krävs för en rationell utbyggnad av värmeförsörjningen saknasenligt kommittén i väsentlig utsträckning f. n. Del kan t. ex. finnas risk föratt en från teknisk-ekonomisk synpunkl önskvärd centralisering avvärmeproduktion inle kan komma till stånd på grund av att ett antal enskildafastighetsägare och andra genom individuella beslut har bundit sig för andra ' (teravattimme) = 1 miljard kWh (kilowattimme) 509 Kommittéer; Industridepartementet 1:22 lösningar varigenom värmeunderlaget har blivit för svagt.Kommittén pekar på alt distribution av fjärrvärme f. n. synes ske på grundvalav mycket olika avtals- och regelsystem i olika kommuner och även för skildaslag av bebyggelse inom samma kommun. Kommitténframhåller all kommunerna har en nyckelroll när del gäller värmeförsörjning förtälortsbebyggelse. Även om de var för sig skulle ha en ändamålsenlig planeringpå del här berörda området är del enligt kommittén väsentligt atl underlagskapas för en central energipolilisk bedömning av den fortsalla ulbyggnaden avvärmeförsörjningen. Kommittén hänvisar bl. a. till möjligheterna att utnyttjakylvatten från stora krafl-produktionsanläggningar. Med hänsyn till fördelarnafrån exempelvis miljö- och beredskapssynpunkt bör sådana möjligheter las lillvara så långl del är lekniskt och ekonomiskt försvarbart. Mot dennabakgrund föreslår energikommittén atl kommunerna skall åläggas ansvar för altvärmeförsörjningen inom tätbebyggelse sker enligl en av kommunen utarbetadvärmeplan. Kommittén anser vidare all koncessionslagstiflningen förenergiproduktion och energidislribulion bör kompletteras och utvidgas till altomfatta alla anläggningar av väsentlig betydelse för energiförsörjningen. har i skrivelse framhåUit all det kommunalaengagemanget i uppvärnmingsfrågor det gäller uppvärmning med såväl fjärrvärmesom elvärme är betydande och all del utvecklas i allt snabbare takt. möter kommunernas ambitioner atl verka för en rationell värmeförsörjningemellertid åtskilliga svårigheler beroende bl. a. på atl varken kommunernaeller staten har några speciella rättsliga möjligheter alt bestämma formen föruppvärmningen. Förbundet anser det därför angeläget att kommunerna genom nylagstiftning får ökade möjligheter atl lösa uppvärmningsfrågorna på elt merarationellt sätt. De frågor som har aktualiserats genom kommunförbundelsskrivelse har behandlals av värmeanläggningsulredningen (Ju 1973:06). Dentillkallades för att utreda vissa frågor som har samband med valet avuppvärnmingsform och som rör förhållandel mellan kommuner och andra värme- ocheldistributörer å ena sidan och berörda värmekonsumenler å andra sidan. Arbetetskulle enligt direktiven redovisas i form av förslag till lagstiftning i ämnet.I fråga om behovel av en samordnad planering av värmeförsörjningen anslöt sigdirektiven till energikommitténs tidigare nämnda uppfattning. Uiredningen har avlämnat betänkandet (SOU1974:77) Värmeförsörjning enligt värmeplan med förslag till lagstiftning omallmänna värmesystem. Enligtförslaget kan värmeförsörjning för bostadshus eller annan bebyggelse ordnasgenom allmänt värmesystem. Allmänt värmesystem inrättas genom värmeplan, somsyflar lill en optimal fördelning mellan de skilda kollektivauppvärmningsformerna elvärme, fjärrvärme och gas värme inom det område somomfattas av planen. Den som svarar för allmänt värmesystem inom visst område ärhuvudman för verksamheien. Huvudmannen skall vara skyldig atl tillhandahållaenergi för behövlig uppvärmning åt envar som är ansluten till värmesystemet.Värmeplan upprättas av kommun och antas av kommunfullmäktige. Planeringen blirfrivillig och skall endast omfatta värmeförsörjningen i kommunens tätorter. Utredningens förslag avser endasi den lokaladistributionen av energi för uppvärmning. Utredningen understryker emellertidatt del finns behov av 1:22 Skr 1975/76:103 510 planering av den lokala energiförsörjningen i dess helhet.Del ömsesidiga beroendet mellan värmefrågor och andra energifrågor har enliglutredningen blivit starkare och ökat komplexiteten inom energiområdet.Energiförsörjningen måsle därför bli föremål för en samlad bedömning isamverkan mellan statliga myndigheter, kommuner och skilda organisationer förproducenter, distributörer och konsumenter. För detla krävs enligl utredningenen översiktlig energiplanering. Vad gäller den del av en sådan planering somavser lokal verksamhet anser utredningen att behov föreligger av lagstiftning.En i lag reglerad energiplanering på lokal nivå skulle komma atl bildaunderlaget för den planering beiräffande värmeförsörjningen som utredningen harföreslagit. Grundläggande energipolitiska frågor bör därmed bli avgjorda genomenergiplaneringen. Hit hör exempelvis frågor om produktion eller anskaffning påannat sätt av energi. Utredningens betänkande har remissbehandlats. I yttrandenaunderstryks allmänt behov av energiplanering som grund för värmeplanerna. Även energiprognosulredningen hävdar i belänkandet Energi1985 2000 atl den lokala energiförsörjningen måste ses i ett sammanhang och atlvärmeplaner bör ingå i fullständiga energiplaner, dvs. planer som behandlarproduktion av alla energislag för alla konsumtionsändamål. En sådan lokalenergiplanering får enligl energiprognosulredningen betydelse inle minst somunderlag för den långsikliga prognosverksamheten på energiområdet. Uiredningenföreslår därför alt samordningen mellan energiplanering på riksnivå och denlokala energiplaneringen utreds, varvid särskilt bör beaktas hur värmeplanernakan inordnas i den lokala energiplaneringen. anför i remissyttrande överenergiprognosutredningens belänkande atl utredningens syn på den kommunalaplaneringen sorn ett medel att bättre kunna beakta de samhälleliga aspekterna vidvalet av uppvärmningsform helt överensstämmer med förbundets uppfattning.Förbundet stöder också utredningens förslag alt samordningen mellanenergiplanering på riksnivå ocb lokal energiplanering utreds och att härvidbeaktas hur värmeplanerna kan inordnas i den lokalaenergiplaneringen. För egen del vill jag anföra följande. Flera av de möjligheter som står lill buds för attförbättra utnyttjandet av tillförd energi kräver atl energiförsörjningen förell större område utreds och beslutas i etl sammanhang. FjärrvärmearUäggningarutgör elt exempel härpå. I sådana anläggningar kan bränslet utnyttjas medbetydligt bätlre verkningsgrad än i enskilda mindre värmepannor.Fjärrvärmeanläggningar fordrar å andra sidan en stor och koncentrerad avsättningav värmen. Fjärrvärmesystem öppnar vidare möjligheter lill kombineradproduktion av elkraft och hetvatten för uppvärmning. I sådana anläggningaralstras inle bara helvaltnel utan också elkraften med god verkningsgrad. Jagvill understryka atl vår planering för landets framtida elförsörjningförutsätter en avsevärd utbyggnad av kraftvärmeverk. Samarbete mellan angränsande kommuner kan i flera fallförbättra förutsättningarna för att utnyttja de möjligheter till en rationellenergihushållning som fjärrvärmesystem och kraftvärmeverk erbjuder. Sådanlsamarbete har också etablerats mellan olika kommuner i Storstockhohnsområdet.Samarbete mellan kommuner och industrier i fråga om utnyttjandet av industriellöverskottsenergi kan likaledes medföra betydande fördelar förenergihushållningen. Samarbete av delta slag 511 Konunittéer: Industridepartementet 1:22 a. mellan , kommun och statensvaltenfallsverk. Jag vill framhålla all en god planering av lätorlernas energiförsörjningbehövs för att projekt av dessa slag skall kunna komma lill slånd i denomfattning som är motiverad från allmänna samhälleliga synpunkler. Jag vill vidare som ettskäl för lokal energiplanering peka på alt planerna kan utgöra underlag för denprognos- och utredningsverksamhet inom energiområdet som bedrivs för helalandet. Genom alt övrigt prognosmaterial kompletteras med uppgifier från denlokala energiplaneringen kan kommande anspråk på försörjningen med energi iolika former, investeringsbehov m. m. bedömas säkrare. Genom att prognosernastillförlitlighet förbättras, ökar möjligheterna atl styra utvecklingen iönskvärd riktning. Enligl min mening talarstarka skäl för alt en lokal energiplanering omfatlande i princip produktionoch distribution av alla energislag för alla konsumtionsändamål bör genomföras.En sådan planering bör kunna bli etl betydelsefullt medel för alt förbättrahushållningen med energiresurserna. Kommunerna är som jagtidigare har nämnl redan starkt engagerade i den lokala energiförsörjningen.Utformningen av den lokala energiförsörjningen har vidare påtaglig beröringmed annan samhällsplanering, med bostadsförsörjningen, med vatten- ochavloppsfrågorna och med andra uppgifier som redan hör lill kommunernasansvarsområde. a. dessa faktorer talar för atl energiplaneringen bör varaen angelägenhet. Åtskilliga kommuner bedriver också en ambitiös sådanplanering. Föratl närmare utreda omfattning, inriktning och genomförande av energiplanernasaml för atl föreslå behövlig lagstiftning i ämnet bör särskilda sakkunnigalillkallas. Vid energiplaneringenmåsle kraven på energi för olika användningsområden och valet mellan olikaenergiformer bedömas i etl sammanhang för all åstadkomma en godenergihushållning. Därvid måste också andra relevanta faktorer sommiljöeffekter, försörjningsberedskap och markanspråk beaktas. I energiplan bör anges bl.a. fördelningen i huvuddrag inom kommunen av olika energiformer och hurenergitillförseln skall ordnas vare sig produktion inom kommunen ellerleveranser utifrån väljs som lösning. De beräknade behoven av energi i olikaformer för bl. a. bosläder, industrier, övrigt näringsliv och offentligverksamhet bör framgå av planen. De sakkunniga bör lägga fram förslag omminimikrav för planernas innehåll i fråga om redovisningen av exempelvisutfornmingen av distributionsnät och produktionsanläggningar samlenergiförbrukning, ulbyggnadslidpunkter, kosinader och miljöeffekter. De bördäremot inle sakbehandla frågor om hur planerade utbyggnader skall finansieraseller vem som skall äga och driva dem. I etl itUedande skede bör minimikravenpå planerna inle ställas högre än som kan anses lämpligt med hänsyn till attverksamheten är ny. De sakkunniga bör övervägamöjligheterna atl låta minimikraven för planerna skifta efler exempelviskommunernas invånarantal och bebyggelsetäthet och vilka kriterier som bör varavägledande för en sådan differentiering. Vidare bör på samma sätt övervägasönskvärda differentieringar beiräffande planernas innehåll mellan olika delarav en kommun. Sådana anpassningar lill skilda förutsättningar får dock inledrivas så långl alt den avsedda överblicken över och målen för planläggningenäventyras. Allmänt sell bör gälla atl kraven på planerings-insatser hålls inomramen för kommunernas resurser. 1:22 Skr 1975/76:103 512 Vidbedömningen av om ett fjärrvärmesystem bör inrättas eller inte måsle enjämförelse göras med alternativa uppvärmningsmöjligheter, i försia hand elvärmeoch mindre oljepannor. Likaså måste möjligheterna undersökas att ordnauppvärnmingen genom att utnyttja överskoltsenergi från närbelägna industrieroch att samverka med andra kommuner. Där fjärrvärme väljs kan utbyggnad avkraftvärmeverk komma i fråga. Vad gäller sådana anläggningar bör möjligheternatill samordning inom ramen för landets totala kraftproduktionssystem beaktas.De sakkunniga bör bedöma vilka fordringar som bör ställas på planeringen idessa avseenden. Detsamma gäller fordringarna på planeringen av den lokalaeldistributionen och av tillförseln av högspänd ström. Vidare bör beaktas hurkonsumenternas synpunkler skall kunna tillvaratas i planeringen. Detär väsentligt att planeringen på energiområdet utformas så atl gällanderiktiinjer för den kommunala planeringen i övrigt kan beaktas. De sakkunnigabör överväga behovet av regler för atl tillgodose sådana krav påenergiplaneringen. De bör också överväga i vUken takt energiplaneringen börgenomföras och vilket behov som finns av regler om löpande översyn av planerna. Värmeplanenligt värmeanläggningsutredningens förslag innefattar enbartenergidistribution för uppvärmning. Utredningen har emellertid hävdat alt lokalenergiplanering, om den kommer till stånd, bör bilda underlag för den avutredningen föreslagna värmeplaneringen. De sakkunniga bör eftersträva enlösning som gör del möjligt atl inordna ett system för värmeplanering av detslag värmearUäggningsutedningen hair föreslagit i den kommunalaenergiplaneringen i dess helhet. Degrundläggande reglerna för energiplaneringen bör anges i lag. De närmareriktlinjer för planeringen som behövs därutöver bör utfärdas i en form som möjligt alt löpande anpassa dem till vunna erfarenheter av verksamheten ochtill ändrade omständigheter som exempelvis nya tekniska metoder. Riktlinjernabör vara utformade så all betydande hänsyn kan las till skiftande lokalaförhåUanden vid upprättandet av energiplanerna. Det bör vidare utformas så atlde främjar anpassningen av den lokala energiplaneringen tiU den övergripandeenergipolitiken. Del bör lämpligen ankomma på statens industriverk all utfärdasådana riktlinjer. De sakkunniga bör efler samråd med industriverket utarbetakonkreta förslag till lämpliga rikllinjer. Därvid bör i erforderligutsträckning även beaktas verkets behov av uppgifter om de lokalaenergiplanerna som underlag för arbetet medden centrala prognos- ochutredningsverksamheten. Energiplanbör i regel underkastas någon form av prövning av statlig myndighet. Enhuvuduppgift därvid bör vara all bedöma om energiplanen i fråga är förerUig medriktlinjerna för den övergripande energipolitiken samt att möjligheterna altsamverka med andra kommuner och atl utnyttja induslriell överskoltsenergibeaktats. De sakkunniga bör närmare överväga i vilken utsträckning och i vilkaformer en sådan prövning bör ske. Vidprövningen av energiplanerna skall bl. a. miljöaspekter saml sambandet med denfysiska planeringen och kraven på försörjningsberedskap kunna beaktas. Desakkunniga bör emeUertid utforma prövningen av energiplanerna så att inleprövning i annan ordning föregrips.