prop · FZ03110 · 1975-12-31 00:00:00 — TRU harproducerat trycksaker såväl i egen regi som i samarbele med olika förlag. mening bör utbUdningsprogramorganet i väsentlig utsträckning kunnaförlägga trycksaker. Genom en sammanläggning av SR/UTB och TRU uppkommer ensådan resurs bestående av skolmateriel-sektionen och de personer inom TRU som handlägger förlagsfrågor. Härigenom skulle utbildningsprojj-amorganet få enförlagsresurs som i stort sell har samtiiga resurser som erfordras för atlsvara för produktion, distribution och marknadsföring av trycksaker. Kommitténanser atl utbUdningsprogramorganet i huvudsak bör svara för produktion av detrycksaker som ingår i flermedieprojekt. 1 vissa fall är det dock fördelaktigtatt söka samarbete med ell annal förlag. Skäl för sådanl samarbele kan vara atlförlaget i fråga har tillgång till speciell sakkunskap och speciella resursereller att förlaget har bättre möjligheter atl nå ul lill den avsedda målgmppengenom en väl inarbetad marknad. Kommitiénanser det viktigt alt utgivning av läromedel inle dubbleras i den mån detta kanundvikas. Ulbildningsprogramorganet bör därför informera andraläromedelsförlag om vilka insalser som planeras för all på så sätt undvikadubbleringar. Kommitténanser alt utbUdningsprogramorganet måsle ha möjlighet atl kunna subventioneraockså trycksaker. Del gäller framför allt kompletterande trycksaker som ges ulliU etersända program och som försäljs lill allmänheten via Pressbyrån,bokhandeln etc. Riktpunkten bör dock vara all trycksaksproduktionen skall varasjälvbärande. Produkterna bör säljas tUl självkostnadspris, dvs. med fullkostnadstäckning, men någon vinst bör inle ullagas. Rimlig säkerhetsmarginalbör dock enligt kommittén finnas. Vidberäkningar av personalresurser utgår kommittén från atl den personal som f.n. finns anställd på TRU, SR/UTB inkl. SR/VUX kommer att erbjudas anstäUninghos utbildningsprogramorganet. /75 uppgick antalet tjänstervid TRU och SR/UTB till sammanlagt 277,5. Dessutom ingick ett antal tjänstersom SR/UTB betalar för inom Ra- 1975/76:110 41 dios centrala organisation saml Ijänster inom tekniken förvUka SR/UTB genom sitt garantiåtagande svarat för. Sammanlagt uppgick dettaanlal tjänster lill 66. Kommittén påpekar alt den föreslagna utökade verksamhetenkommer atl kräva personal utöver den som finns vid TRU och SR/UTB.Ökningen i antalet Ijänster bör dock begränsas dels med hänsyn till tillgångenpå frilansresurser, dels för all få en rimlig balans i förhåUandet mellanfasta och rörliga kostnader. I likhet med vad som hittUls gällt för TRU, börutbildningsprogramorganets styrelse enligl kommitténs uppfattning ha möjlighetatl påverka utnyttjandet av statsanslaget. Detta gäUer t. ex. humvida en personbör anstäUas eller frilanspersonal utnyttjas. Utifrån en analys av resursutnyttjandet vid TRU och SR/UTBunder 1974 har kommittén beräknat resursbehov för en enhet som kan svara mot deföreslagna utökade uppgifterna. Kostnadema för teknisk utmstning beräknasuppgå tUl totalt 21,1 milj. kr. Äv detta belopp är ca 15 milj. kr. kostnadernaför de ytterligare investeringar i utmstning som erfordras ulöver den som TRUredan disponerar. De av kommittén föreslagna resursema ger även visst utrymmeför s. k. bestäUningsproduklion. Kommittén har med utgångspunkt i och gjort en överslagsberäkning av lokalbehovet för den föreslagnaenheten. Beräkningama bygger på befintliga normer för resp. kategori av utrymme. Lokalbehoven för produklionsverksamhelens olika delaruppgår lill följande FUm 350 m" Radio/ljud 750 m Trycksaker 2 200 m Gemensamma resurser 2 150 m'' Av det lolala ylbehovet erfordras ca 4 300 m med minsldubbel takhöjd. I övrigi erfordras konlorsulrymmen med tillhörandegemensamma utrymmen för ca 400 medarbetare. Kommitién har på gmnd av en rad osäkra faktorer inlekunnai göra någon detaljerad analys av lokalbehovet och kostnadema för atltäcka detta. Sådana osäkra faktorer är t. ex. verksamhetens lokaUsering,användning av nya eller gamla lokaler etc. 1975/76:110 42 Kommitténberäknar all kostnaderna för teknisk utmstning kommer alt uppgå till totalt ca21,1 milj. kr. TRU måste lämna nuvarande lokaler i och med utgången av år 1978.Därför har i investeringsramama även inräknats den fasta utmstning (t.ex.belysningssystem) som behövs i nya studioanläggningar. Äv dessa 21,1 milj. krutgör ca 6 milj. kr. kostnader för denna fasta utmstning medan ca 15 milj. kr.är kostnader för den övriga tekniska utmstning som erfordras för all erhållaresurser enligt kommitténs förslag. Projekterings- och inslallalionskoätnader,vars sloriek är beroende på typ av lokaler, är inte inräknade. Kommitténfömtsätter all gängse normer för avskrivning och nyanskaffning tillämpas. Kommitténsförslag innebär atl anslaget ökas från 40,4 milj. kr. /75(TRU:s och SR/UTB:s anslag saml kostnadema för /VUX) till 54,4 milj. kr. budgetåret1977/78. På samma sätt som gäller för TRU bör medel för återanskaffning avteknisk utmstning m. m. rymmas inom ramen för anslaget. Slutiigenbör frågan om bestäUningsproduklion och försäljning av tekniska tjänster inkl.kopiering till videokassetter beaktas. Genom sådan verksamhet har täckningerhållits för vissa fasta kostnader (teknik, personal). För /75beräknas intäktema uppgå tiU ca 0,7 milj. kr. I kommitténs förslag har ulövernuvarande produktion inräknats resurser för ytterligare ell 30-talproduklionsdagar (elektronik). De föreslagna resursema lämnar dock utrymme fören större produktion än den som kommittén föreslår. Denna överkapacitet börkunna utnyttjas av andra intressenter. Med en bestäUningsproduklion och försäljningav tekniska tjänster på tillförs verksamheten som täckningför fasta kostnader 1,5-2 milj. kr. Dämtöver kommer kopieringsverksamhel sommed föreslagen kapacitet kan tillföra ca 0,5 milj. kr. I jämförelse med denverksamhel som TRU f. n. bedriver innebär detta en ökning av täckningen avfasta kostnader med ca 1,5 milj. kr. Delta innebär i sin lur all del reella anslagsbehoveti penningvärde blir ca 53 milj. kr. Fördistribution av den produktion som kan ulföras inom det föreslagnaulbildningsprogramorganet erfordras ca 12,5 mUj. /78, dvs.en ökning med ca 4,4 milj. kr. i jämförelse med /75. Härvid hardock inte inräknats den andel SR/VUX har av totalasändningskostnader, dvs. ca 3 milj. kr. Nettoökningen stannar således vid ca1,4 milj. kr. Av totalkostnaden 12,5 milj. kr. beräknas ca 1 milj. kr. utgörakostnader för annan distribution än elerdistribution. 1975/76:110 43 Kommilténföreslår alt frägan om alt inrätta elt utbildningsprogramorgan bereds på ellsådanl säll alt kan falla beslul . efterdel all lagit slällning lill de av kommittén framförda förslagen bören organisationskommitté tillkallas. Dess uppgift bör enligt kommittén vara altförbereda sammanslagningen av /UTB lill elt nyttutbUdningsprogramorgan. Del blir i del sammanhanget aktuellt all inrättaIjänster och anställa medarbetare, atl lösa lokalfrågorna saml alt införskaffaerforderlig utmstning. Enligl kommitténs förslag bör ulbildningsprogramorganetbörja sin verksamhel . Kommittén framhåller alt det vid dentidpunkten lorde vara svårl all ha löst lokalfrågan så all verksamheten kanbedrivas i permanenta lokaler. Ändock bör ulbildningsprogramorganet starta sinverksamhel och, om nödvändigt, därefter under enövergångsperiod bedrivas i nuvarande lokaler. Fråganom radions och televisionens fortsatta utveckling utreds f. n. avradioulredningen. Enligl kommitténs mening bör dess arbele inle hindra allkommitténs förslag förverkligas. Del nu gällande avtalet mellan staten ochSveriges Radio löper ul . Därest del skulle bli aklueUt allförlänga nuvarande avtal med , bör utbildningsprogramorganet ändå kunnabörja sin verksamhel . Enligl 4 § i avtalet skaU vid SverigesRadio bl. a. finnas en särskild programenhet för utbildningsprogram.Uibildningsprogramverksamhelen skall enligt 10 § i avtalet bedrivas i samrådmed SÖ och UKÄ. Därest avtalet skuUe föriängas all gäUa längre än liU den 30juni 1977 erfordras enligl kommitténs mening inget särskilt beslul om attändra avtalets formuleringar belräffande utbildnings-programverksamheten. Genomriksdagsbeslutet om all inrätta ulbildningsprogramorganet bör klart framgå allSveriges Radio, fr. o. m. den lidpunkt från vilken ulbildningsprogramorganetskaU börja sin verksamhel, är ålagd all ha en särskildulbildningsprogramenhet. Kommitiénföreslår all ulbildningsprogramorganet får egen sändningsrätl. Frågan humvidaSveriges Radio även i fortsättningen skall ha ensamrätt till sändning av allaslag av radio- och TV-program prövas av radioutredningen. Det är inte rimligtatt besluta om sändningsrätt för utbUdningsprogramorganet, innan utredningensförslag föreligger. Enligt kommitténs mening bör dock inte frågan omsändningsrätl motivera ell uppskov med inrättandet avutbildningsprogramorganet. Under en övergångslid kan verksamheten repliera påSveriges Radios ensamrätt genom etl avtal mellan ochulbildningsprogramorganet enligt samma mönster som har gällt för TRU. 1975/76:110 44 Delegationenför lokalisering av slatUg verksamhel föreslog alt TRU och SR/UTBskulle lokaliseras till . Maj:t föreslog emellertid i prop. 1971:29angående omlokalisering av viss statlig verksamhet en lokalisering tillNorrköping, främsl med hänsyn till programor-ganels behov av täta kontakter medolika verksamheter i Slorstockholmsområdet. beslöt att frågan ommöjligheterna att förlägga verksamheten tiU skuUe utredas skyndsamtvarvid även andra lokalise-ringsaltemativ borde kunna överväigas. På höslen1973 fick TRU II i till-läggsuppdrag att utreda lokaliseringsfrågan. Valetav lokaliseringsorl för ulbildningsprogramorganet kan enligt kommittén skefrån två olika utgångspunkter, nämligen dels ur ell regionalpolitisktperspektiv, dels från synpunkten hur verksamheten skall fungera. Delegationenför lokalisering av slallig verksamhel hade i sitt arbete som utgångspunktriksdagens uttalande om all en omlokalisering av slallig verksamhelfrån Slorstockholmsområdet borde ske som ell led i strävandena alt dämpatillväxten i storsladsregionema, särskilt . Delegationenkonstaterade i sitt första belänkande (SOU 1970:29) Decentralisering av statligverksamhel all tillväxten av storstadsområdena inle hade visal några tecken allminska. All åstadkomma en omlokalisering från Slorstockholmsområdet var enligldelegationen ett av två huvudmotiv. Del andra var alt åsladkomma vissaeffekter genom en omlokalisering till vissa regioner. Omlokaliseringen bordesålunda ses som etl led i de regionalpoliliska strävandena ocb ske till ettfåtal orter som fyller kriterierna för att kunna utvecklas tillstorstadsallernativ. En annan ulgångspunkl var alt de verksamheter som skulleomlokaliseras skulle kunna bedrivas effektivt efler utflyttningen. Kommitténunderstryker atl den regionala ulvecklingen under 1970-lalel i vissa avseendenvaril en annan än under 1960-talel. Utgångspunkten är enligl kommitténsuppfattning i delta avseende förändrad jämfört med den som gällde förlokaliseringsdelegationen. Kommittén konstaterar därvid all tillväxten inomSlorstockholmsområdet nu har upphört som den snabbabefolkningsminskningen i vissa andra delar av landel har minskal ellerupphört. Kommitién framhåller atl del ur regionalpolitiska synpunkler i myckel som talar för en lokalisering av utbUdningsprogramorganet tillStockholmsregionen. Därest en ullokalisering ändå skuUe bli aktuell anserkommittén atl de regionalpoliliska bedömningama mera talar för änför . Närdel gäller möjlighelerna för ulbildningsprogramorganet all bedriva sinverksamhel effektivl och rationellt anser kommittén alt väsentiiga nackdelarskulle uppstå genom en utiokalisering. Del gäller främsl möjUghetema altanlita tilU'älliga medarbetare och utnyttja och tekniskaresurser. Vid ell val mellan och förordar kommittén enlokalisering lill med hänsyn lill de bättre möjUghetema lillkontakter med Stockholmsreeionen. Prop.1975/76:110 45 uppfattning talar såväl regionalpoliliska som före-tagsmässiga skälför atl ulbildningsprogramorganet förläggs inom . Kommittén,tar dock inle slällning lill var inom regionen verksamheten bör lokaliseras. 2.6Kommitténs förslag till stadgar för stiftelsen Stiftelsenbestår av medel som regeringen anvisar för det ändamål som anges i 2 §. Stiftelsenhar till ändamål all, i enlighet med de gmnder för statsbidrag som riksdagengodkänt med anledning av proposition 1975/76:00 angåendeutbildningsprogramorganet m. m., främja utbildningsverksamhet inom förskola,ungdomsskola, högskola och VuxenutbUdning genom att för mndradiosändning ellerannan distribution producera eller på annat sätt anskaffa bUd- och ljudprogrammed eUer utan trycksaker eUer annat stödmaterial. Stiftelsen skall inom ramenför sitt verksamhetsområde bedriva erforderligt UtveckUngsarbele. Stiftelsenhar inom ramen för det ändamål som anges i 2 § räll att avgöra vilkaradioprogram (ljudradio- och televisionsprogram) som skall förekomma isändning från sändare här i riket. Televerkelsvarar för distribution av radioprogrammen. Distribution av trycksaker ochandra bild- och ljudprogram än radioprogram ombesörjes av stiftelsen. Stiftelsensverksamhel skall inom sektorerna ungdomsskola och högskola bedrivas eftersamråd med resp. universitets- och högskoleämbetet. Fön'altningm.m. Stiftelsensverksamhel ledes av en styrelse. Vid styrelsens sida finnes ett förvaltningsråd. Prop.1975/76:110 46 Styrelsenskall beslå av en ordförande och sex andra ledamöter. Ordförandenoch övriga ledamöter utses av regeringen. Tvåav ledamötema skall företräda dem som är anslällda hos stiftelsen. För dessaledamöter skall utses tvä suppleanter. I fråga om personalföre-irädarnaliilämpas vad som föreskrives i 11-12 och 15 §§ i Kungl. Maj:ls kungörelse(1974: 224) om personalföreträdare i statlig myndighels styrelse m. m. Styrelsensledamöter skall i övri.gl besitta sakkunskap inom utbildnings-ochbildningsområdet i stort samt teknisk, juridisk och ekonomisk sakkunskap.Styrelsen ulser inom sig vice ordförande. Styrelsenhar sitt säte i ... Ävstyrelsen avgöres viktigare frågor rörande stiftelsens verksamhet, organisationoch ekonomiska förviUtning. Ärenden,som inte skall avgöras av styrelsen, avgöres under styrelsens tillsyn av enverkställande direktör för stiftelsen. Del skall åligga denne bland annal atlövervaka, alt radioprogrammen ej innefattar broll mot bestämmelser i lag ochstiftelsens stadgar och mot andra för stiftelsen gällande föreskrifter elleravtal. Verkställandedirektören skall närvara vid styrelsens sammanträden med rätl atl deltaga iöverläggningama och all till protokollet anteckna särskild mening i de ärendensom avgöres. Vidhinder för verkställande direktören fullgöres dennes åligganden av dentjänsteman som verkställande direktören bestämmer, om styrelsen inte beslutarannat. Genomarbetsordning eller särskilt beslul får överlämnas ål annan tjänsteman änverkställande direktören alt avgöra ärenden eller gmpp av ärenden som ej är avbeskaffenhet att prövningen bör ankomma på verkställande direktören. är, fömtom verkställande direktören, personal anställd i mån avbehov och tillgång på medel. Styrelsensammanträder på kallelse av ordförande, när denne finner det lämpligt eller närminsl tre ledamöter begär det. Prop.1975/76:110 47 Vid behandling av fråga som avses i 34 § skall kallelseutsändas senast före sammanträdet. I annal fall utsändes kallelse,om ej hinder möter, senast före sammanträdel. Styrelsen är beslutsför, när ordföranden eller viceordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande. Som styrelsens beslut gäller den mening varom de fleslaförenar sig eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Vid styrelsens sammanträden föres protokoll. Äv dettaskall framgå vilka som varit närvarande, styrelsens beslul och de skiljaktigameningar som ullalals. Protokollet justeras av ordföranden och ytterligare enledamot av styrelsen. är elt rådgivande organ lill stiftelsensstyrelse. består av minsl 15 personer utsedda av styrelsenpå förslag av organisationer och myndigheler som berörs av stiftelsensverksamhet. Styrelsen bestämmer senast vilkaorganisationer och myndigheter som skall inbjudas all låta sig representeras iförvaltningsrådet. Ledamot i stiftelsens styrelse eller verkstäUandedirektören får inle vara ledamot i stiftelsens förvaltningsråd. Styrelsen bör inhämta förvaltningsrådets synpunkler ifrågor av slörre betydelse. sammanträder minsl två gånger om året.För granskning av stiftelsens verksamhetsberättelse sammanträderförvaltningsrådet senast efler berättelsens färdigställande.Förvaltningsrådet avger därefier utiåtande över granskningen lillstyrelsen. sammanträder vidare så snart förslag lill budgetför stiftelsens verksamhel föreligger. sammanträder på kallelse av styrelsen.Vid förvaltningsrådets sammanträden skall styrelsen närvara. Vid sammanträdenskall föras protokoll. utser inom sig ordförande. 1975/76:110 48 skall vara knutna rådgivande kommittéer för förskola, ungdomsskola,högskola och vuxenutbildning med uppgift atl lämna råd och synpunkter påverksamheten inom resp. sektor. Ledamölernaulses av styrelsen. Ordförandenoch övriga ledamöter i stiftelsens styrelse utses för högsl . Ledamöternai de rådgivande kommittéerna ulses för högsl . Verkställandedirektören förordnas av regeringen för högsl . Anställningsvillkoren förIjänslen som verkställande direktör fastställes under medverkan av regeringeneller siatens avialsverk. Annanpersonal anställes av stiftelsen. Stiftelsensräkenskaper löper från lill . Styrelsensoch direktörens förvaltning saml stiftelsens räkenskaper skall granskasav två revisorer. Revisorema, varav en skall vara auktoriserad, utses avregeringen för sex räkenskapsår. skall berättelse övernästföregående räkenskapsår överlämnas lill revisorerna, vilka har atl senastden lill styrelsen och för kännedom till förvaltningsrådet avgivarevisionsberättelse. Stiftelsensverksamhetsberättelse jämte yttrande från förvaltningsrådet skall senast den 15december överlämnas till regeringen. Stiftelsenär undantagen från tillsyn enligl lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. Radioprogrammenskall i lämplig form främja utbildningen inom stiftelsens verksamheisområde. 1975/76:110 49 Stiftelsenskall i radioprogramverksamhelen hävda de gmndläggande demokratiska värdena. Bestämmelsernai 6 § radiolagen om opartiskhet och saklighet skall till-lämpas, med beaktandeav att en vidsträckt yttrande- och informationsfrihet skall råda i mndradion. Stiftelsenskall före sändning av radioprogram så noggrant som omständigheterna medgerkontrollera sakuppgifter i programmet. Denenskildes privatiiv skall respekteras, om inte etl oavvisligt allmänt intressekräver annal. Felaktigsakuppgift skall berikligas, när det är påkallat. Den som har befogat anspråkalt bemöta ett påslående skall beredas lillfälle till genmäle. Beriktigande ochplats för genmäle skall ges ulan skäligt dröjsmål. Stiftelsenfår ej mot vederlag medge kommersiell reklam i radioprogram ellerprograminslag. Stiftelsenskall ulan onödigt dröjsmål tillställa radionämnden det material som behövsför nämndens granskningsverksamhel. Vadsom föreskrives i 2630 §§ om radioprogramverksamhelen skall i tillämpligadelar även gälla stiftelsens programverksamhet i övrigi. Dessastadgar gäller för en lid av . Regeringenfår meddela beslul om ändring av stadgama från och med utgången avgiltighetstiden. Hartiden utgått ulan atl regeringen meddelal beslul om ändring, gäller stadgarnaför en ytterligare tid av och på samma säll för följande perioder av sexår. 4-Riksdagen 1975/76. Regeringenfår även meddela beslul om ändring, ifall del godkännesav minsl fem ledamöter i stiftelsens styrelse. Beslämmelsesom ändrats enligl första stycket skall ändå gälla för samma lid som övrigabeslämmelser. 1975/76:110 51 3.1.Beliov av ljud- och bildprogram i undervisningen Flertaletremissinstanser delar kommitténs syn på användning av ljud och bild iundervisningen. anser alt ljud- och bildprogram kan vara enviktig del i den fortiöpande information som förs ul i olika former och tillolika målgmpper. Styrelsen betonar samlidigl all AVM aldrig får ersätta dendirekta kontakten mellan t. ex. lärare och elev ulan endasl får ses som etlkomplement till andra undervisningsformer. konstaterar attbetänkandet i huvudsak tar upp positiva effekter av atl använda ljud och bildi undervisningen. Del vore enligl mening värdefullt all få enallsidig och objektiv belysning och bedömning även av vad som händer om olikaproduktionsvillkor för all nå de positiva effekterna inle uppfylls. RRV anseratl en ulgångspunkl för bedömningen av verksamheten med radio och TV iutbildningen bör vara all denna verksamhet är en del av utbildningspolitikensmedel och atl den därför inom varje ul-bildningssektor måste jämföras med ochvägas mol utbildningsmetoder som fömtsätter personlig lärarmcdverkan. EnligtRRV hade det varit värdefullt om kommittén kunnat göra en mera systematiskutvärdering av ulbildning genom radio och TV jämfört med andrautbildningsmetoder. RRV är medvetet om att detta är svårt på gmnd av attundervisningen i radio och TV till stor del kan vända sig till nya sloramålgmpper vid sidan av dem som deltar i leklionsbunden eller liknande undervisning,nämligen främsl hemmavarande barn och vuxna. Även i dessa fall måsle emellertiden avvägning göras mellan resursinsatser med radio/TV och andrautbUd-ningsmedel. SÖ, som också delar kommitténs uppfattning, understryker atlmedieinslagen bör föregås av en noggrann undervisningsplanering däranvändningen av medierna sätts i relation lill de mål, meloder och arbetsformer,som finns inom olika utbildningar. SÖ delar också kommitténs uppfattning om ökade användningen av bilden som kommunikationsmedel i samhället i sigmotiverar att den ges utrymme i undervisningen bl. a. för atl utvecklaindividens förmåga all förslå och använda bildens uttrycksmöjligheter. SÖframhåUer vidare atl det är viktigt all klargöra bildens förhåUande till den verklighetden speglar. Eleverna bör ges möjligheler atl utveckla sig lill aktiva,kunniga och kritiska lyssnare och tittare. AMS framhåUer all informaiion om ochstimulans lill studierår ytterst viktig för människor som t. ex. avgeografiska och sociala skäl är svåra atl nå med utbildningsinsatser.Etersändning kan härvid ses som en form av uppsökande verksamhel. Styrelsenbetonar all de människor som är sämst ul- 1975/76:110 52 bildadeoch har största behovet av ulbildning varil svårast all nå med deutbildningsmöjligheter som erbjuds. AMS framhåller vidare del slora behovet avAVM i olika former av vuxenutbildning för handikappade och invandrare för allförbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden och underiätta deras dellagandei samhällslivet. framhåller all föräldrar lillhandikappade barn och personer som i sitt yrkesutövande kommer i kontakt medhandikappade behöver informaiion och kunskaper om olika handikappgmppers behov.Statens kulturråd anser atl en ökad användning av ljud och bild i skildautbildningssammanhang är en fömtsättning för alt de estetiska ämnena skallkunna få en större plats. Rådel anser vidare att ljud och bild har en naturligplats i den moderna undervisningen och rådel delar kommitténs uppfattning atlriktigt utformade program som integreras i undei"visningen kan stimuleralill aktivitet. En ökad användning av TV i undervisningen får dock inleunderstryka del omfattande passiva TV-liiiandet på frilid. Användningen avljud och bild bör i stället stimulera till ett kritiskt utnyttjande av bilden,både stillbUden och den rörliga bilden. betonar starkl nödvändigheten av all delnya organels inriktning i första hand koncentreras till sådana elevgmpper ochsådana moment i undervisningen där TV och radio har särskilda och unikafömtsättningar att göra en god insats. Folkhögskole-, utredningen konstateraratt det med stöd av vunna erfarenheter är lätt att instämma i kommitténsmotiveringar kring de fördelar som användning av ljud- och bildprogram iundervisningen ger.