prop · FZ03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Utredningen understryker lill sist nödvändigheten av en närasamverkan mellan de institutioner som producerar och analyserarbetalningsbalansslatisliken. Belalningsbalansulredningensöverväganden och förslag har över lag mottagits positivt vidremissbehandlingen. Några remissinstanser anser del dock vara en svaghet allförslagen inle kostnadsberäknats och endasi i begränsad utsträckningprioriterats inbördes. Det forlsalla arbetet på atl utveckla och samordnabelalningsbalansstatistiken bör i sina huvuddrag kunna anknyta lillbelalningsbalansulredningens överväganden och förslag. Därvid bör särskiltbeaktas de synpunkler som anges i del följande. Som angavsi direktiven för uiredningen och som utredningen också för egen del framhållermåsle uppläggningen av belalningsbalansstatistiken och kvaliteten på dennastatistik i betydande utsträckning styras av den ekonomiska politikens krav påetl aktuellt och adekvat beslutsunderlag. Till dessa krav hör bl. a. all detskall vara möjligt alt följa de reala iransaktionsslrömmarna mellan vårt landoch omvärlden. Betalningsbalansslatisliken bör vidare kunna inordnas i detsamlade ekonomiskt-statistiska systemet, varvid särskilt nationalräkenskapernaär av intresse. Mot denna bakgrund bör, som utredningen föreslår, vårtnuvarande blandade system för betalningsbalansslatisliken bibehållas ochutvecklas. Härvid måsle också beaktas det krav på information som stäUs av valutaregleringen.Ell ytterligare krav på statistiken som ställs från ekonomisk-politiskanalyssynpunkl och som i betydande utsträckning är tillgodosett är allde olika transaktionslyperna skall redovisas brutto. 1 den ekonomisk-politiska diskussionen om utrikesbalansenär del i regel 16 1975/76. Fi:36 Skr 1975/76:103 242 bytesbalansen som står i centrum för intresset. Undersenare år har ell annal balansbegrepp, den s. k. grundbalansen ("basicbalance"), fåll aktualitet. Denna avser de transaktioner som sell över enlängre lidsperiod måsle vara i jämvikt för alt elt land inle skall råka ul fören belalnings-balanskris. Möjligheterna alt i betalningsbalansstatistikeninnefatta beräkningar även av den grundläggande balansen bör karlläggas. Då del gäller värderingen av utrikeshandeln innebär IMF:srekommendationer atl såväl import som export bör kunna redovisas fob, dvs.bortsett från försäkrings- och fraktkostnader. Del bör övervägas all i densvenska statistiken fortsättningsvis redovisa kvarlalsberäkningar av importensfob-värde. Del ärsjälvfallet av slor betydelse atl den ekonomiska politikens utformning kanbestämmas med ledning av statistiskt underlag som är så aktuellt som möjligt.Det är därför angelägel all ansträngningar görs för atl den löpandebetalningsbalansslatisliken skall kunna redovisas snabbare än vad som ärfallet. Denna statistik bör även göras offentligt tillgänglig så snabbi sommöjligt. sammanställer och publicerar preliminära kvarialsvisabetalningsbalanser. Vad gällerfrågan om var ansvaret för betalningsbalansstatistiken skall ligga börutgångspunkten vara att ansvarsfördelningen mellan berörda verk och myndigheterbeiräffande insamling och bearbetning av primärmalerial t. v. inte bör ändras.Frågor om den statistiska metodik som härvid skall tillämpas bör avgöras isamråd mellan och . Det synes ligga närmasttill hands alt påtar sig ansvaret för atl slutligt sammanställabetalningsbalansslatisliken saml för alt publicera och på lämpligt sällkommentera denna. måsle givelvis ha tillgång tillstatistiskt basmaterial av betydelse för ulformningen av verketsnationalräkenskaper och finansräkenskaper samt bör få den information i övrigti del praktiska arbetet med belalningsbalansberäkningarna som erfordras medhänsyn lill verkets uppgifter på den statliga statistikens område. I frågor avprincipiell betydelse för betalningsbalansslatisliken bör berörda verk, myndighelersamt kommittéer samråda med en för ändamålet inrättad delegation för samordningav belalningsbalansstatistiken. Denna delegation bör också förutsättningslöstpröva i vad mån förändringar i den här angivna ansvars-och arbetsfördelningenär motiverade och i sådant fall inkomma till Kungl. Maj:l med förslag härtill. Delegationen för samordning av betalningsbalansslatislikenbör ha tiU uppgift atl med beaktande av vad som här anförts verka för enfortsall utveckling och samordning av denna statistik. Delegationen bör härvidäven la del av och pröva de synpunkler på belalningsbalansulredningensbetänkanden som framkommit vid remissbehandlingen härav. En försiauppgifl för delegationen bör vara alt med utgångspunkt ibelalningsbalansulredningens förslag prioritera och kostnadsberäkna önskvärdaförbättringar av betalningsbalansslatisliken. Resuhalel av delta arbete jämtedelegationens ställningstaganden och förslag i anledning härav bör redovisasför Kungl. Det bör i övrigt åligga delegationen all fortlöpande förKungl. Maj:t framlägga de förslag som föranleds av delegationens arbete och somkräver Kungl. Delegationen bör före den 1september inkomma lill Kungl. Maj:i med en redogörelse för sin verksamhet undernärmast föregående budgetår. 243 Kommittéer: Fi:37 Delegationen har hållit tre sammanträden. Delegationens arbete beräknas pågåunder . Utredning (Fi 1975:03) om löntagarna ochkapitaltillväxten Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 30 januari1975 för atl utreda frågor om löntagarfonder (se Post- och Inrikes tidn. den 8februari 1975): Ordförande: , ., landshövding Sakkunniga: , , överförmyndare, led. avriksdagen Meidner, ., fil. , , bitr. direktörNilsson, ., metallarbetare, led. av , 1.,, led. av , , direktör , . S.,led. av Önnesjö, ., direktör Experter: , , direktör (fr.o.m. den 17juni 1975) , K. B. , sekreterare (avliden) Sekreterare: , , universitetslektor (fr.o.m.den 1 december 1975) sekreterare: , , avdelningsdirektör(fr.o.m. ) Lokal: i . Box 22067,104 22Stockholm, tel. växel 24 55 00 (ordföranden) Direktiv (anförande av statsrådet till protokollvid regeringssammanträde ): har det svenska näringslivetutvecklats kraftigt. Betydande investeringar har skett i förelagen. Stora delarav investeringarna har finansierats av förelagen själva, vilket bl. a. harunderlättats genom företagsbeskattningens utformning. Genom de snabbainvesleringsökningarna har del svenska näringslivet kunnat väl hävda sinposition på den internationella marknaden bl. a. tack vare en internationelltsett anmärkningsvärt stark produktivitetsökning. Sysselsättningen har ocksåkunnat hållas på en internationellt sell myckel hög nivå. Emellertid skall man ha klart för sig atl en högsjälvfinansieringsgrad inom näringslivet är förenad med vissa problem. avdem är risken för vidgade förmögenhelsklyftor. Den fackliga rörelsen i vårt land driver sedan lång lidtillbaka en solidarisk lönepolitik i syfle all ge låglönebranschernas anställdalönelyft minsl i takt Fi:37 Skr 1975/76:103 244 med genomsnittet för lönlagarna. Denna lönepolitik medföratt hela utrymmet vid löneförhandlingarna ofla inte kan las i anspråk inomhögvinslföretag. Den avtalsmiässiga lönestegringsiaklen kan därför inom vissadelar av näringslivet bli lägre än vad den skulle kunna vara, ommarknadskrafterna fick ge sill fulla utslag i varje enskild bransch resp.förelag. Skillnaden mellan del löneuttag som skulle vara möjligl i de mestvinstrika företagen och det uttag som svarar mot en solidarisk lönepolitiktillfaller nu företagen i form av vinst eller lönlagarna inom dessa förelag iform av löneglidning. När vinstutvecklingen är speciellt god inom vissabranscher eller förelag är det naturligt alt löntagarna inle kan acceptera enlönepolitisk återhållsamhet om den ensidigt gynnar kapitalägarna. Om löntagarnafår andel i förelagens kapitalbildning kan detta underlätta genomförandet avden solidariska lönepolitiken på samma säll som del naturligtvis också kanmotverka risken för vidgade förmögenhelsklyftor. Lönlagarna kräver nu med allt slörre styrka reellt inflylande på alla nivåer i företagen. För att nå detla mitl måsle man gå fram påflera olika vägar. En central linje är löntagarnas inflytande i företagen ideras egenskap av arbetstagare. Av särskild betydelse är i detta sammanhangförslaget lill en genomgripande förnyelse av arbetsrätten, som harpresenterats av en offentlig utredning och sänts ul på remiss. Regeringensförslag till förändringar i arbetsrätten i syfle att ersätta arbetsgivarnasensidiga bestämmanderätt med en förhandlingsskyldighet kommer all presenterastill hösten. är del i olika sammanhang aktuellt all gelönlagarna del i kapitalbildningen i företagen. har i ökadutsträckning det för näringslivet och samhällets utbyggnad nödvändiga sparandelskett i koUektiva former, framför allt i de allmänna pensionsfonderna. Fårlönlagarna del i kapitalbildningen i företagen kan de förvärva det inflytandesom i allmänhet följer med ägande eller kreditgivning. Molbakgrund av de förhållanden som har berörts är del naturligt att löntagarnasorganisationer med allt slörre intresse har diskuterat fråganom andel för löntagarna i företagens kapitalbildning. Frågan utreds f. n. inomLandsorganisationen i på uppdrag av kongress.Utredningsförslaget skall behandlas på . har intresserat sig för frågan omlöntagarfonder och organisationens arbetsgrupp för skattefrågor menar att man istället för att diskutera en skärpning av företagsbeskattningen bör diskuterainrättandet av löntagarfonder i syfle att säkerslälla en fortsatt högproduktionstillväxt, rättvisare fördelning och ökal löntagarinflytande. En grundläggande fråga när det gäller ulformningen av ellsyslem med löntagarfonder är den ordning i vilken fondavsättningarna skallbestämmas. Detla kan länkas ske antingen genom förhandlingar mellan parterna påarbetsmarknaden eller genom lagstiftning. Även om fondbildning sker på grundvalav resultatet av förhandlingar kan del emellertid i enlighet med vad som skettpå andra områden bli nödvändigt alt stärka löntagarorganisationernas ställningvid sådana förhandlingar genom lagstiftning. Självfallet är del löntagarna själva som genom sinaorganisationer har att la ställning till frågan om de vill använda sig avlöntagarfonder som medel för all med bibehållande av den solidariskalönepolitiken nå en jämnare inkomst- och förmögenhelsfördelning saml en ökadmedbestämmanderätt. Löntagarfonder kan emellertid tekniskt utformas på mångaolika säll och del är angeläget alt de olika möjligheter som i detla hänseendeslår 245 Kommittéer: Fi:38 löntagarna lill buds blir föremål för närmare utredning. Debattenom löntagarfonder av olika konstruktion har förts i många länder och under långlid. En lång rad synpunkler har förts fram. Förslag rörande fondsystem medeller ulan inslag av individuellt löntagarägande har skisserats både hos ossoch i andra länder. Det är i detta läge svårt all ta ställning lill alla deargument, motargument och motiv som har redovisais i olika sammanhang. Jagförordar därför atl sakkunniga tillkallas för alt utreda frågor rörandelöntagarfonder. De sakkunniga bör inleda utredningsarbetet med enkartläggning av olika system för löntagarfonder, som har diskuterats här ilandet och utomlands, och i mån av material erfarenheler av befintligasyslem som kan vara av intresse. 1 de sakkunnigas arbete bör ingå atlkonstruera en eller ell par modeller för löntagarfonder. Modellerna börkonstrueras så alt de är ägnade alt förebygga risken för vidgadeförmögenhelsklyftor, stärka den solidariska lönepolitiken och främjautvecklingen mol ökad företagsdemokrati. Vid utformandet av modellerna bör desakkunniga diskutera inle bara principfrågor ulan också sådana tekniskafrågeställningar som grunderna för vinstberäkning, alternativaberäkningsgrunder för fondavsättning och former för konvertering av visstbelopp till eget kapital. TUI de frågor som bör uppmärksammas hör ocksåprinciperna vid eventuell avgränsning av vilka förelag som bör omfattas avfondsystemet saml grunderna för vinstberäkning i koncernföretag. Som framgår av det föregående blir införandel avlöntagarfonder beroende av löntagarorganisationernas inställning. Mol bakgrundav organisationernas ställningstaganden bör uiredningen redovisa elt betänkandesom beskriver tänkbara modeller. Efter sedvanlig remissbehandUng får ståndpunktlas lill principfrågan om löntagarfonder. Del lorde därför försl i en andraetapp bli akluelll atl närmare utreda vilka lagstiftnings- och andra åtgärdersom krävs från samhällets sida. För en sådan andra etapp av utredningsarbetetfordras tilläggsdirektiv. Utredningen har under liden hållit tresammanträden. Utredningens arbete beräknas pågå . (Fi 1975:04) Tillkallade enligl regeringens bemyndigande den 20 mars1975 angående utbetalning av löner åt statstjänstemän: Ordförande: , , generaldirektör Sakkunniga: , , generaldirektör ,. V., statssekreterare Expert: , E. , f.d. avdelningsdirektör (fr.o.m.den 14 april 1975) Sekreterare: , , byrådirektör Fi:38 Skr 1975/76:103 246 Särskilda direktiv har ej meddelats. Kommittén har under liden hållit niosammanträden. Kommittén har avgelt betänkandet (Ds Fi 1975:6)Avgifter för utbetalning av statiiga löner och pensioner. Uppdraget är därmedslutfört. Sakkunnig (Fi 1975:05) ined uppdrag att utreda DAFA:sekonomiska situation m. m. Tillkallad enligt regeringens bemyndigande den 24 april1975 för alt utreda DÄFA:s ekonomiska situation m. m. (se Post- och Inrikestidn. Utredningsman: , . I., direktör Sekreterare: , G. ., departementssekreterare Lokal: , Kanslihusannexel,7-9, Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00(sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet lill prolokollvid regeringssammanträde ): Dalamaskincentralen för administrativ dalabehandling(DAFA) tillskapades (prop. 9, SU 1970:7, rskr1970:7) genom en utbrytning ur dalamaskincentral avservicebyråverksamheten för administrativ dalabehandling. DAFA har främst lilluppgifl alt inom det statliga området på uppdrag ulföra administrativdatabehandling samt metod- och utvecklingsarbete i samband därmed. I mån avresurser fär DAFA även åla sig uppdrag från annan uppdragsgivare än statligtorgan. Med statskontoret som chefsmyndighet leds DAFA av en särskild styrelse.Statskontoret avgör bl. a. större frågor av principiell natur samt frågor omförslag till anslagsframställning och fastställande av taxor. Chef för DAFA ären överdirektör. Inom centralen finns fyra huvudenheter, nämligen en kundserviceenhet,en driftenhet, en teknisk enhet och en administrativ enhet samt en stabsenhetför planering och samordning. DAFA bedriver verksamhet även i . Antaletanställda vid , uttryckt i årsarbetskrafter, uppgår f. n. lill ca 330.Verksamheten omfattar, förutom maskinbearbetningar med databeredning,syslemupplä{',gning och programmering samt teknisk konsultation. Den totalaomsättningen för /74 uppgick lill 44,7 milj. kr. Intäkternahärrör lill från statliga kunder. Den 2oktober 1974 överlämnade den s. k. betänkandet (Ds Fi 1974:11)Översyn av uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan statskontoret. StatskonsultAB och DAFA m. m. Betänkandet innehöll bl. a. förslag till gränsdragning mellannämnda organ och om ändrad organisationsform för DAFA. Vid min anmälan avfrågan budgetproposition (prop. 1975:1 bil 9 s. 45-48) förordadejag bl. a. all statskontorets chefsmyndighelsskap skulle upphöra och all DAFAskulle 247 Kommittéer: Fi:39 göras lill en direkt under regeringen lydande myndighet.Vidare anförde jag att DAFA borde utnyttjas för syslemulvecklingsuppdrag somavser modifieringar av vid DAFA i drifl varande system och som är av begränsadbetydelse för berörd myndighets rutiner eller organisation. DAFA bordevidare ha möjlighet all vid behov delta i syslemulvecklingsprojekt på ettsådant sätt att driftaspekterna kunde tillgodoses i ett tillräckligt tidigtskede. 1 de fall DAFA kunde erbjuda användare standardsystem eller liknandeframstod del vidare som naturiigt all DAFA svarade för nödvändig anpassning avsådana syslem lill användarnas krav. För övriga uppdrag inom administrativutveckling och systemutveckling för ADB borde eller annallämpligt konsultföretag anlitas. När del gäller upphandling av driftuppdrag förstatiiga ADB-system förordade jag, i avvaktan på dalasamordningskommillénsslutbetänkande, all myndighet som önskar utnyttja privat servicebyrå för alltillgodose sitt behov av ADB-kapacilel skulle samråda med statskontoret.Statskontoret förutsattes därvid skola undersöka om dessa driftuppdrag medfördel kunde placeras vid en statlig datacentral. har sedermera (FiU1975:12, rskr 1975:64) godkänt vad jag förordat. Vid min anmälan i årets budgetproposition (prop. 7 s. 54-56) av anslag till DAFA redovisade jag atl DAFA:s verksamhet /74 resulterade i elt underskott om inemot 2,6 milj. kr., varavca 1,5 milj. kr. hänför sig till dalaregislrering. Verksamheten i Gävleresulterade i etl underskott på ca 1,4 milj. kr., medan verksamheien i övrigtgav elt mindre överskoll. Härigenom uppgick DÄFÄ:s totala balanseradeunderskoll per till drygt 6,6 milj. kr. förDAFÄ:s anslagsframställning beräknades verksamheten ekonomiskt balanserabudgetåren 1974/75 och 1975/76. Uppgifter avseende pekardock mot ell visst underskott även /75, vari dock är inräknatdel förväntade underskottet i Gävleanläggningen. DÄFA:s ekonomiska situation har kartiagls i flerasammanhang. Riksrevisionsverkel redovisade en laxeöversynvid DAFA. Vidare har statskontoret i samarbete med DAFA ulfört enkostnadsintäktsanalys av centralens olika verksamhetsområden (Rapport den 20februari 1974 om koslnads-/inläktsulvecklingen vid DAFA budgetåren 1971/72 och1972/73). Inom DAFA pågår f. n. visst arbete för att genomföra förändringar isyfte alt förbättra lönsamheten. Vissa åtgärder har redan vidtagits i detta syfle.Bl. a. har kostnaden för datamaskinul-rustningen sänkts genom övergång frånhyra lill köp av en av datamaskinerna i . Del föreföll enligt min mening inte realistiskt att räknamed all verksamheten för den närmaste tidsperioden skulle komma atl resultera iett överskott av en onnfaltning som möjliggör en reglering av de balanseradeunderskotten inom rimlig lid. Jag föreslog därför i 1975 ärs budgetspropositionatl de balanserade underskotlen i DAFÄ:s verksamhet skulle regleras med ettengångsanslag för /76 om . har (FiU1975:12, rskr 1975:64) anvisat dessa medel. Beträffande den framlida ekonomiska utvecklingen för DAFAlorde vad jag har föreslagil i årets budgetsproposilion beträffandeuppgiftsfördelning m. m. mellan statskontoret. och kommaatt få vissa positiva effekter på DAFA:s verksamhet. Del kvarstår dock en delproblem. DAFA har bl. a. i samband med remissbehandlingen av SDS-utredningenanmält alt vissa frågor rörande DAFA:s ekonomiska situation, verksamhet m. m. behöver ylterligare utredas. Jag förordar alt en Fi:39 Skr 1975/76:103 248 utredningsman tillkallas med uppgift alt se över DAFA:sekonomiska situation m. m. Den sakkunnige bör mol bakgrund av del anförda studeralönsamheten i olika verksamhetsgrenar och därefier föreslå vilka konkretaåtgärder som kan vidtas för att nä förbättrad ekonomi vid DAFA. Del bör slå ulredningsmaimen fritt all lämna förslag bådei interna organisationsfrågor och i laxel:rågor. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Den sakkunnige har håUittolv sammanträden med externa experter. Den sakkunnige beräknas slutföra sitt arbete . (Fi 1975:06) (SU) Tillkallade enligt regeringens bemyndigande den 13februari 1975 för att utreda frågan om det skatteadministrativasanktionssyslemet (se Post- och Inrikes tidn. ): Ordförande: , P. , kammarrättsråd Sakkunniga: , K. R. , lantbrukare, led. avriksdagen Wesiberg, H-O. (OUe), svarvare, led. Experter: Baekkevold, , kammarrattsfiskal (fr.o.m.den 1 augusti 1975) Burs röm, ., byråchef (fr.o.m. ), G. , direktör (fr.o.m. ) , Bo G. H.,avdelningsdirektör (fr.o.m. den 1 augusii 1975) Lundholm, . O., bitr.skatledireklör (fr.o.m. ) , , avdelningsdirektör(fr.o.m. den ) Sekreterare: , ., hovrättsfiskal (fr.o.m.den 1 augusii 1975) Lokal: , Kanslihusannexet,7-9, Fack, 103 10 , tel. växel 763 10 00(sekreteraren) Direktiv (anförande av statsrådet lill protokollvid regeringssammanträde ): Del administrativa sanklionssyslem, som omfattarförseningsavgift vid underlåtenhet atl lämna självdeklaration eller moisvarandehandling och skattetillägg m. m. vid oriklig uppgifl i deklaration etc,infördes . reformerades reglerna om skatlebrotl genom en nylag, skallebrottslagen (prop. 1971:110, SkU 1971:16, rskr 1971:72, SFS1971:69-98). Genom dessa reformer avsågs atl skapa etl sanklionssyslempå skalte-och avgiftsområdet som var effektivare ocb rättvisare än del tidigaresamtidigt som del öppnade möjligheter lill mer differentierade sanktioner.Reformerna innebar också att lindrigare förseelser på dessa områdenavkriminaliserades. 249 Konunittéer: Fi:40 Tyngdpunkten av sanktionerna ligger numera på detadministrativa området. De särskilda avgifterna har ell bretttillämpningsområde. Systemet med förseningsavgift och skattetillägg gällersålunda beiräffande skatter som avses i taxeringslagen (1956:623), TL, lagen(1968:430) om mervärdeskatt (ML) och lagen (1959:92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskattning (FL) samt i fråga om de skatter enliglSlämpelskattelagen (1964:308) som fastställs av . Motsvarandesyslem gäller för avgifter som avses i lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligl lagen om allmän försäkring, m. m. (AvgL). Enligl TL, som avser de centrala inkomstskatterna ochförmögenhetsskatten, gäller sålunda alt skattetillägg ulgår dels vid orikliguppgift i självdeklaration, dels i skönslaxeringsfallen, dvs. när manskönsmässigt avviker från avgiven deklaration eller skönslaxering åsätls pågrund av atl deklaration inle har lämnals. Skattetillägg ulgår av denskall som skulle ha undanhållils om den orikliga uppgiften följts resp. av denskall som utgår på grund av den skönsmässiga uppskattningen. Skattetillägg ulgår inle om avvikelsen innebär rättelse avuppenbar felräkning eller misskrivning eller avser bedömning av framställtyrkande. Rättas felaktigheten frivilligt kan skattetillägg inte påföras.Skattetillägg får efterges om det är fråga om ringa belopp saml när felet ellerunderlåtenheten med hänsyn lill den skallskyldiges ålder, sjukdom, bristandeerfarenhet eller den orikliga uppgiftens särskilda beskaffenhet eller därmedjämförlig omständighet är all anse som ursäktlig. Skattetillägg vid skönslaxering på grund av uteblivendeklaration skall undanröjas av skatterätten om deklaration inkommer inom tvåmånader efter det att den skatlskyldige fåtl del av beslutet om tillägget.Skattetillägg av detta slag, som avser fysisk person, skall jämkas avskatterätten om den skatlskyldige ger in sin deklaration eftertvåmånadersfrislen men före utgången av året efler del då skattetilläggetbeslutades. Del jämkade tillägget ulgår av det tillägg som annarsskulle ha utgått, dock med högst . Taxeringsintendenten har skyldighetall lill länsskatterätien anmäla fråga om undanröjande eller jämkning avskattetillägg. Förseningsavgift ulgår vid underlåtenhet all lämnadeklaration eller vid för sent avlämnad deklaration. Avgiften utgör i regel enprocent av den högsta beskattningsbara inkomsten, dock högsl . Föraktiebolag gäller en fast avgift om . Om deklaration inle lämnas efleranmaning fördubblas förseningsavgiften och är således för aktiebolag I 000 kr.För andra skattskyldiga är den i sådana fall högst . och lägst 100 kr.Avgiften får liksom skattetillägg efterges i vissa fall när underlåtenheten ärursäktlig eller ringa. Prövning av frågan om skattetillägg och förseningsavgiftsker hos lokal skattemyndighet såvilt gäller taxeringsnämndens beslut. beslut kan överklagas lillskalledomslolarna, i försia hand till skatterätten. Del administrativa påföljdssyslemet enligl ML och FL har istort sell utformats efter samma mönster som TL:s. Skattetillägg enligl ML ochFL utgår dock av del skattebelopp som genom den oriktiga ellerbristfälliga uppgiften kunde ha undandragits resp. av den efter skälig grundfastställda skatten. Förseningsavgiften utgår med en fasl avgifl av . Omdeklaration inle lämnas efler anmaning och vid upprepad deklarationsförsummelseär avgifien . För stämpelskattens del tillämpas avgiftsbestämmelserna iFL.