prop · FY034 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessa är kanslibyrån, låne- och bidragsbyrån,planeringsbyrån, tekniska byrån och värderingsbyrån. Verket har också enregional organisation, länsbostadsnämnderna. Det finns en nämnd i varje länutom i . Där fullgör de uppgifier som normallankommer på länsbostadsnämnd. Bostadsstyrelsenfick sin nuvarande organisation år 1962.1 allt väsentligt är dockorganisationen oförändrad sedan verket tillkom . I uppgifterna ingårfrämst att handha den statliga låne- och bidrags-verksamheten förbostadsförsörjningen, undersöka och belysa utvecklingen i fråga ombostadsbyggandet och bostadsmarknaden samt beräkna det framtida bostadsbehovet.Vidare skall styrelsen och länsbostadsnämnderna bistå kommunerna och andra medbl. a. råd och anvisningar för att främja långsiktig planering avbostadsbyggandet och fortgående allmän förbättring av bostadsförsörjningen. Inomden bostadspolitiska organisationen bar tillkomst skelt betydandeförändringar när det gäller arbetsuppgifternas fördelning på administrativanivåer. Handläggningen av låne- och bidragsärenden som ursprungligen var en avstyrelsens mera tyngande uppgifter har i allt väsentligt förts över lilllänsbostadsnänmderna. Bostadsslyrelsen är besvärsmyndigbet i sådana ärenden.För låne- och bidragsverksamhelen finns ett föremedlingsorgan inom varje kommun,vanligen kommunstyrelsen. Allt fler bostadspolitiska uppgifter har med tidenförts över från de statliga myndigheterna till de kommunala förmedlingsorganen. är central förvaltningsmyndighet för ärendet; om planläggning avbebyggelse och om väsendet. bildades år 1%7 genom attuppgifter avseende myndighetsutövningen inom plan- och B;15 Skr 1975:4 574 byggnadsväsendet bröts ut ur . Verkets regionala organisation,länsarkitektkontoren, inordnades i länsstyrelserna. Den centralaorganisationen byggdes ut med en ny byrå i samband med att verkettillfördes ökade uppgifter i anslutning lill den fysiska riksplaneringen.Numera består verket av fem byråer, nämligen administrativa byrån,byggnadsbyrån, planbyrån, regionbyrån och stadsbyrån. Det åligger planverketatt ge råd och vägledning för planläggningen samt meddela föreskrifter, råd ochanvisningar för väsendet. Verkel skall även främja samordning mellanegna och andra myndigheters insatser på dessa områden. som den bostadspolitiska organisationen har sedan de organisatoriskagrunddragen lades fast ställts inför väsentliga förändringar i de yttrebetingelserna för verksamhetens bedrivande. En översyn av organisation ocharbetsuppgifter är därför motiverad i fråga om båda verken. Av vissa skäl, somtorde framgå av vad jag anför i det följande, bör denna översyn göras i ettsammanhang. Uppgiften bör anförtros en särskilt tillkallad sakkunnig. Densakkunnige bör till en början undersöka möjligheterna att flytta över flerauppgifter till kommunala organ och att ge dessa ökad självständighet och störrebefogenheter vid handhavandet av uppgifier som de redan förut har anförtrotts.Vid denna prövning bör den sakkunnige utgå från att kommunerna efterslutförandet av indelningsreformen har förutsättningar för atl ta eltväsentligt ökal ansvar för samhällsuppgifterna inom samhällsplanering ochbostadspolitik. Den sakkunnige bör vid sin bedömning beakta länsberedningens förslagnär det gäller arbetsfördelningen mellan stat och kommun. Vidare bör han beaktaden pågående översynen av plan- och byggnadslagstiftningen. Närdet gäller organisationen på den regionala nivån har som förut nämntslänsarkitektorganisationen inordnats 1971. Uppdraget tillden sakkunnige bör inte omfatta någon ny prövning i denna del. Däremot börlänsbostadsnämndernas ställning och uppgifter omprövas. En försia utgångspunktför denna prövning erhålls sedan den sakkunnige övervägt möjligheterna att föraöver uppgifter till kommunerna. Vidare bör undersökas i vad mån ytterligarearbetsuppgifter kan föras över från till organ på länsnivå.Arten och omfattningen av de arbetsuppgifter som enligt denna prövning börutföras av myndighet på länsplanet får bli avgörande för den sakkunnigesförslag till uppläggning av den framtida bostadspolitiska länsorganisationen.Åtskilliga skäl lalar för alt ett särskilt bostadspolitiskt länsorgan iallmänhet kommer alt behövas även . Den sakkunnige bör emellertid vidutarbetande av sina förslag inte vara bunden till nuvarandeorganisationsstruktur och arbetsfördelning på länsnivån. Ifråga om den centrala verksorganisalionen knyter sig intresset i första handtill sådana arbetsuppgifter och funktioner som berör båda ämbetsverken och somhar ett nära inbördes samband. Jag tänker härvid framför allt på utarbetandetav normer saml råd och anvisningar för planläggning och bebyggelse.Byggnadsnormer utfärdas av båda ämbetsverken, av planverket som allmännabyggnadsföreskrifter och av i form av villkor för statliga låneller bidrag. Sådana normer har haft avgörande betydelse framför allt för altunder efterkrigstiden förbättra byggskicket och höja bostadsstandarden. Denlångvariga bristsituationen på bostadsmarknaden har utgjort ett särskilt molivför att genom normer säkerställa en hög kvalitetsnivå i byggandet. 575 Kommittéer: B:15 Närden sakkunnige prövar frågan om den centrala organisationen bör han utgå från att normer som skall styra byggnadsverksamhetens inriktning bör utfärdas av så få myndigheter som möjligt och att något dubbelarbete inte bör förekomma. När det gäller de normgivande uppgifter som ankommer på planverket och bostadsslyrelsen finns det uppenbarligen skäl för en långtgående samordning. Jag anser att goda skäl kan anföras också för att den myndighet som utfärdar normer, råd och anvisningar för byggandet skall ha att avgöra även i vad mån krav på tillämpning av svensk standard skall ställas i samband med statlig medverkan vid byggandets finansiering. Härvid förtjänar även följande synpunkter uppmärksamhet. När fastställer allmängiltiga lånevillkor i form av byggnadsnormer är beslutsbefogenheten kopplad till etl vissl ekonomiskt ansvar i den meningen att det ankommer på styrelsen att överväga i vad mån normerna är förenliga med de hyrespolitiska målen för slatens bosladslångivning. Denna sammankoppling av normgivningsmakt och ansvar för de ekonomiska konsekvenserna torde vara av mycket stort värde. För planverkets normverksamhet har det ekonomiska ansvaret inle samma direktkoppling till finansieringsuppgifter. Del finns följaktligen skäl att söka sig fram till en organisation där de nu angivna verksfunktionerna är starkt integrerade. Härför talar också att en förbättrad samordning mellan normerna och de regler som gäller för beräkning av låneunderlag m. m. framstår som angelägen. Vidare bör beaktas att den myndighet som administrerar bostadlångivningen naturiigen får en nära kontakt med kommuner, byggherrar och bostadskonsumenter. erfarenhetsåterföringsom delta innebär bör komma normverksamheten till godo. Mot bakgrund av vad jag nuhar anfört finns det skäl att pröva möjligheterna lill en närmare integreringav planverkets och bosladsstyrelsens verksamheter. Den sakkuntiige bör ha fullfrihet atl från de utgångspunkter jag har angett pröva olika alternativ för atlåstadkomma denna integrering. Han bör som ett alternativ undersöka möjligheternaatt lägga samman verken till en myndighet och redovisa konsekvenserna av ensådan åtgärd. Medhänsyn till servicefrågornas betydelse för boendemiljön bör i anslutning tillvad servicekommittén framhåller i sitt betänkande (SOU 1973:24) Boendeservice 7bostadsområdenas försörjning med lokaler och anläggningar bedömas på ett samlatsätt i anslutning lill de ställningstaganden som gäller bostadsbyggandet.Kommittén har bl. a. föreslagit att ett råd för boendeservice skall iiuättas.Bosladsstyrelsen har redan ansvar för den av servicekommittén tidigareföreslagna utvecklingsverksamheten inom serviceområdet. Med hänsyn härtillbordet övervägas om och i så fall på vilket sätt de uppgifter, som det avkommittén föreslagna rådet för boendeservice skulle få, kan inordnas i dencentrala bostadsmyndighelens löpande verksamhet. Den sakkunniges undersökningarbör inriktas på att klarlägga vilka av det föreslagna rådets uppgifter somnaturligt hör hemma i den centrala bostadsmyndighelens normala arbete och hurdessa bör hanteras för att samordningen med andra myndigheters verksamhet pådetta fält skall underlättas. I detta sammanhang bör även servicefrågornassamband med den allmänna bebyggelseplaneringen och normerna för denna planeringbeaktas. Liksom när det gäller byggnadsnormerna framstår del som angeläget atthandläggningen av servicefrågorna på central nivå sker på ett så integreratsätl som möjligt. B; 15 Skr 1975:4 576 Vidanmälan lidigare av förslag lill om riktlinjer förbostadspolitiken (prop. 1974:150) anförde jag alt den centralabostads-myndighetens verksamhet i ökad grad borde inriktas på åtgärder tillstöd för bostadskonsumenter och beställare. Som exempel nämnde jag bl. a.åtgärder för alt främja konsumentupplysning och varudeklaration i fråga ombosläder, ge information om mönslerplaner och mönsterprojekt, ge informationoch råd till småhusköpare i fråga om t. ex. finansiering, upphandling ochkontraktsfrågor, ge information om bostadtillägg, ge informaiion och råd iupphandlingsfrågor, utveckla underlag för att utarbeta program, infordra anbudoch värdeanbud, följa pågående försök alt finna former för vidgadboendedemokrati samt stödja experimentverksamhel inom bostadsbyggandet ochutvecklingsprojekt inom serviceområdet. En del av de uppgifier jag nu nämntligger nära dem som utförs inom . Den närmareuppgiftsfördelningen mellan myndigheterna bör därför klarläggas. Den sakkunnigebör utarbeta sina förslag med beaktande av vad som sålunda anförts. Engrundläggande bostadpolitisk uppgift måste vara att fortlöpande undersöka öchbelysa utvecklingen i fråga om bostadsbyggandet och bostadsmarknaden samtberäkna det framtida bostadsbehovet. Sådana analyser har i alltväsentligt grundats på relativt okomplicerade demografiska framskrivningar. Densakkunnige bör överväga behovet av och formerna för alt ta fram ett säkrareunderlag för bedömningarna. Närdet gäller att ta fram och bearbeta kostnadsuppgifter samt att belysa ochinformera om kostnadsutvecklingen inom bostadsbyggandets område är ansvaret f.n. uppdelat på , och den s. k.låneunderlagsgruppen. Dennaansvarsuppdelning har föranlett oklarheter i fråga om vem som skall tainitiativ till åtgärder och ge information om kostnadsutvecklingen. Sedan år1964 har låneunderlagsgruppen arbetat med dessa frågor och svarat förhuvuddelen av bearbetning av och information om kostnader. Den sakkunnige böröverväga arbetsfördelningen på detta område från utgångspunkten att den centralabostadsmyndigheten bör ha ansvarel för att belysa behovet av åtgärder som kanpåkallas av byggnadskostnadernas utveckling samt för all informera omkostnadsutvecklingen. Därvid bör även bedömas behovet att fortsättabostadsstyrelsens s. k. revisionsverksamhet med nuvarande inriktning ocbsyfte. Bosladsstyrelsens uppgifter i fråga om analys av och information omhyres- och drif Ikostandsulvecklingen bör också övervägas i sammanhanget. Sedanår 1%6 har kreditförsörjningsfrågorna behandlats i en särskild av Kungl. Maj:tutsedd delegation för bostadsfinansiering. Möjligheterna och förutsättningarnaför att i ökad utsträckning föra över ansvaret för informaiion ifinansieringsfrågor till bostadsmyndigheten bör övervägas av den sakkunnige. Utövervad jag uttryckligen omnämnt finns andra frågeställningar och problem som densakkunnige kan ha anledning att beakta i sitt utredningsarbete. Han bör vidutförande av sitt uppdrag överväga de synpunkter som framförts avriksrevisioiisverket med anledning av förvaltningsrevision som verket företagitinom' såväl statens planverk och den bostadspolitiska organisationen som vissadelar av länsstyrelseorganisationen. Densakkunnige bör på grundval av sina överväganden om de berörda myndigheternasarbetsuppgifter lägga fram detaljerade förslag rörande framtida organisationoch medelsbehov. Som allmän utgångspunkt bör därvid gälla att den sammanlagdaresursmängd som f. n. står till f örforgande för de organisationsenheter somberörs av översynen inte skall ökas. 577 Kommittéer: : 16 Densakkunnige bör redovisa resultatet av silt utredningsarbete möjligt ochsenast . Utredningensarbete beräknas pågå . 16.Kommittén (B 1974:05) för de svenska förberedelserna för ombostads- och bebyggelsemiljö Maj:ts bemyndigande med uppdrag att svara förde svenska förberedelserna inför FN :s konferens om bostads- ochbebyggelsemiljö i , , : , statsråd, led. av (fr. o. m. ) Ledamöter:Bernhard, , överingenjör (fr.o.m. ) , ,professor (fr.o.m. ) , , generaldirektör (fr.o.m.den 1 december 1974) , , departementssekreterare (fr.o.m. den 1december 1974) Sohlman,, departementsråd (fr.o.m. ) , ,statssekreterare (fr.o.m. ) , Inga, statssekreterare(fr.o.m. ) , , direktör (fr.o.m. den 1 december1974) Årlin-Jussil, , sakkunnig (fr.o.m. ) , , kansliråd (fr.o.m. ) , B. M.Elisabeth, fil. kand. (fr.o.m. ) Lokal:Bostadsdepartementet, , Fack, 103 20 , tel. växel 7631000 Särskildadirektiv har ej meddelats. Kommitténsarbete beräknas pågå . 1 saml Nr 4 1:1 Skr 1975:4 578 Inomdetta avsnitt har följande kommittéer avslutat sin verksamhet under år1974:2,4,5,6,9,11,12,19,21 och 27 1.Koncentrationsutredningen (Fl 1962:37) Maj:ts bemyndigande för utredning rörandeägandeförhållandena och maktkoncentrationen i det privata näringslivet (sePost- och Inrikes tidn. Ordförande:Lindberger, , t.f. överdirektör (fr.o.m. ) Ledamöter:Faxén, , docent ,Hans, landshövding, f.d. led. av , , t.f. överdirektör(t.o.m. ) , K. , f.d. generaldirektör ,J. Experter:Carling, ., docent , . W., fil. lic. , , fil.lic. kand., led. av Ribrant, . H., kansliråd A., departementssekreterare Lokal:Industridepartementet, 7, Fack, 10310 , tel. växel763 1000 Direktivenför utredningen, se 1%2 års riksdagsberättelse I Fi 37. Tilläggsdirektiv, se1972 års riksdagsberättelse 12. Utredningenhar - hållit nio sammanträden.Utredningen beräknas slutföra sitt arbete . 579 Kommittéer: Industridepartementet 1:3 2.Kraftlednlngsintrångsutredningen (Fl 1969:52) Maj:ts bemyndigande för att se över normerna förbestämmande av ersättning vid intrång av kraftledning i och jämförligmark (se Post- och Inrikes tidn. Utredningsman:Fogelkvist, , rådman Experter:Fridell, G. , universitetslektor , L. , professor , N.Håkan, överdirektör Särskildadirektiv har ej meddelats. Utredningenhar - hållit sex sammanträden. Utredningen har i december1974 färdigställt betänkandet (Ds 11974:11) Förslag till normer för ersättningvid intrång av kraftledning i och liknande mark, vilket f. n. är undermångfaldigande. Uppdragetär därmed slutfört. 3.Företagsdemokratidelegationen (Fl 1969:64) Maj;ts bemyndigande den 29 november 1968för frågor rörandeförsöksverksamhet med fördjupad företagsdemokrati i de statliga aktiebolagen: , ., generaldirektör Ledamöter:Cojc, ., direktör , R. , ombudsman , F. , direktörModig, Karl-Eriky., ombudsman , K. , kansliråd Wehlin, , andre förbundsordförande H., fil. kand. , ".,departementssekreterare , ., fil. kand. (t.o.m. ), , civilekonom Sekreterare:Brodén, E. , byrådirektör 1:3 Skr 1975:4 580 Lokal:Industridepartementet, 7, Fack, 103 10 , tel. Direktivenför delegationen, se I%9 års . Delegationenhar - hållit nio sammanträden samt haftöverläggningar med myndigheter, organisationer och andra som berörs avdelegationens arbete. Delegationenhar publicerat en rapport om Företagsdemokrati i de statligabolagen - Nuläge och utvecklingsprogram samt fortsatt arbetet med utvärderingenav försöksverksamheten vid tobaksfabrikerna i och . Delegationensframtida verksamhet är beroende av förhandlingar som pågår mellan å ena sidanStatsföretagens förhandlingsorganisation (SFO) och å andra sidanLandsorganisationen i (LO) och () omverksamhetens bedrivande inom ett partssammansatt organ. 4.Närförläggnlngsutrednlngen (11970:16) Maj:ts bemyndigande för alt utreda frågorrörande närförläggning av atomkraftverk (se Post- och Inrikes tidn. den 2 maj1970): , Hans E. V., verkställande ledamot Ledamöter:Carlbom, , överingenjör , ., avdelningschef , YngveB., direktör , , direktör , ., kansliråd Wivstad,O. Experter:Almqvist, Per E. A., tekn. lic. Bringfeldt, , förste statsmeteorologGrimas, . A., laborator Kindahl, P. , byrådirektör , E. .,reaktorinspektör , ., civilingenjör , ,civilingenjör , S. , fil. Sekreterare:Bergström, , civilingenjör 581 Kommittéer: Industridepartementet 1:5 Bitr.sekreterare: , . R., ingenjör , P. Direktivenför utredningen, se riksdagsberätlelse I 16. Tilläggsdirektiv, se 1972års riksdagsberättelse 18. Utredningenhar - hållit tolv sammanträden.Därutöver har sex sammanträden hållits med utredningens expertgrupp. Utredningenhar avgett betänkandet (SOU 1974:56) Närförläggning avkärnkraftverk. Därjämte har utredningen överlämnat ett trettiotalexpertrapporter, som utgör det tekniska underlaget för betänkandet. Utredningensarbete har avslutats med utgången av . 5.Grafiska kommittén (11970:18) Maj:ls bemyndigande för att utföra vissaundersökningar av den grafiska industrin (se Post- och Inrikes tidn. den 9 juli1970): Ordförande:Jungenfelt, ., professor Sakkunniga:Alderin, , förbundsordförande , Per G., direktör , S. , avdelningsdirektör , ., direktör , ,ombudsman , , pol. mag. , , direktör Experter:Adsledt, G. , direktör , B. , byråchef , :,revisionsdirektör , ., direktör , C. Sekreterare:Vinell, ., docent , se riksdagsberättelse 115. Kommitténhar - hållit tio sammanträden samt haftöverläggningar med olika organisationer som 1.5 Skr 1975:4 582 Kommittén har den 10 juni1974 avgett betänkandet (SOU 1974:34) Grafisk industri i omvandling. Uppdragetär därmed slutfört. 6.Installationsbranschutredningen (11970:21) Maj:ts bemyndigande för en kartläggning ochanalys av installationssektorn (se Post- och Inrikes tidn. den 20 februari1971): Utredningsman:Cederwall, , landshövding Experter:Bergvall, K. , arkitekt , ., överingenjör , ,civilingenjör , . H., arkitekt , ., tekn. lic.Rydh, . G., pol. mag. , , avdelningsdirektör , ,direktör Sekreterare:Mildner, , fil. Bitr.sekreterare: , ., civilekonom Direktivenför utredningen, se riksdagsberättelse 113. Utredningenhar - hållit fem sammanträden. Utredningenhar avgett belänkandet (SOU 1974:47-48)Installationssektorn. Uppdragetär därmed slutfört. 7.Sveriges internationella byggnadskommitté (In 1970:34) Maj:ts bemyndigande den 29 juni 1970.med huvudsaklig uppgift attfrämja internationelll ekonomiskt, industriellt och tekniskt-vetenskapligtsamarbete inom områdena för byggnadsindustri och byggnadsmaterialindustri,främst då det gäller bostadsbyggande: 583 Kommittéer: Industridepartementet 1:8 Ordförande:Cederwall, , landshövding T., professor , K. , arkitekt , HarryB., överingenjör , ., direktör (t.o.m. ), , professor , N. ., överingenjör , ArneI., professor , F. . D., direktör , . R,,direktör, f.d. led. av , P. , direktör , B. ,byggnadsråd , S. , direktör (fr.o.m. ) Myrlöv, ÅkeE., direktör , , utredningschef , A. N. ,arkitekt Sekreterare:Grenestedt, E. LennartN., departementsråd Bitr.sekreterare: , K. , departementssekreterare Lokal:Arbetsmarknadsdepartementet, Kanslihuset, 2, Fack, 103 10 ,tel. Särskildadirektiv har ej meddelats. Kommitténhar den 1 }uli 1974 överförts till industridepartementet. Inom ramen för ingångnasamarbetsöverenskommelser med . , , ochUngern har representanter för kommittén deltagit i överläggningar i ochutomlands med företrädare för vederbörande lands bostads- och byggnadsmyndigheterm. Kommitténsarbete beräknas pågå . 8.Elutredningen (11971:01) Maj:ts bemyndigande för att utreda frågor rörandeeldistributionens och elproduktionens organisation (se Post- och Inrikestidn..): Utredningsman:Lemne, ., landshövding 1:8 Skr 1975:4 584 G., pol. mag. (t.o.m. den 30 sepiember 1974) , HansE. V., fil. lic. , , försäkringsdomare , ,avdelningsdirektör (fr.o.m. ) Bitr.sekreterare: , , departementssekreterare (fr.o.m. den 1 september1974) , , fil. kand. (t.o.m. ) Lokal:Industridepartementet, 7, Fack, 10310 , tel. (ordföranden), 763 21 98 (bitr. Direktivenför utredningen, se riksdagsberältelse I 14. Utredningenhar - hållit 29 sammanträden samt haftöverläggningar med av utredningens arbete berördaparter. Utredningensarbete beräknas pågå . 9.Dataindustriutredningen (11971:02) Maj:ts bemyndigande förutredning rörande näringspolitiska åtgärder på det datatekniska området (sePost- och Inrikes tidn. B., direktör Sakkunniga:Anér, , fil. dr, led. av , D. , direktörLarsson, Y. ., statssekreterare , . G., direktör ,V. , direktör , N. , fil. kand., led. av riksdagenRedvall, ., förste sekreterare , N. , direklör Experter:Almqvist, ., direktör , ., direktör , . professor , ., professor , ,professor , S. , universitetslektor , ,professor 585 Kommittéer: Industridepartementet 1:9 M, professor , N. ., byrådirektör , BengtW., civilingenjör , ., professor , A. ,direktör , ., civilingenjör , Hans I., t.f.organisationsdirektör , N. , professor , Hans O.,byrådirektör , ., driftdirektör , S. ,organisationsdirektör , E. G. , avdelningsdirektör ,B. E. , direktör , S. A. , civilingenjör , BjörnH., avdelningsdirektör , , civilingenjör , P. T. ,direktör , , bitr. professor , ,departementsråd , K. , ingenjör , , pol. mag.Sem-Sandberg, ., direklör , . G., överingenjörSlemme, N. G. , professor , Per H., avdelningschef , SvenG., sektionschef Sekreterare:Wetterholm, . W., direktör Bitr.sekreterare: , ., fil. kand. , , fil. Direktivenför utredningen, se riksdagsberättelse I 15. Utredningenhar - hållit sju sammanträden. Därutöverhar 13 sammanträden hållits med experter ingående i ett antal referensgrupper. Utredningen har den 26april 1974 avgett betänkandet (SOU 1974:10) och näringspolitik 74. Uppdragetär därmed slutfört. 1:10 Skr 1975:4 586 10.Verkstadsindustridelegationen (11971:03) Maj:ts bemyndigande för samordning avutredningsverksamheten rörande verkstadsindustrin (se Post-och Inrikes tidn.den 18 januari 1972): Ordförande:Österberg, ., departementssekreterare Ledamöter:Björck, , direktör ,, utredningschef (fr.o.m. ) , K. ,direktör A., fil. kand. (t.o.m. ) , . F.,ombudsman , B. , byråchef (fr.o.m. ) Sekreterare:Franson, ., kanslisekreterare Lokal:Industridepartementet, 7, Fack, 10310 , tel. (ordföranden), 763 21 05 (sekreteraren) Direktivenför delegationen, se riksdagsberätlelse 116. Delegationenhar - hållit 15 sammanträden.Delegationens arbete beräknas pågå . 11.1972års FFV-utredning (11972:02) Maj:ts bemyndigande och för attutreda den framtida verksamhetsinriktningen m. m. för förenade fabriksverken(se Post- och Inrikes tidn. M., förbundsordförande, led. Sakkunniga:Granath, , förste ombudsman , ., generaldirektör ,C. E. , direktör, f.d. led. av , .,förbundsordförande , L. , civilekonom 587 Kommittéer: Industridepartementet 1:12 Expert: , N. , kansliråd Sekreterare: , . L., organisationsdirektör sekreterare: , Per A. A.,departementssekreterare Direktiven för utredningen, se riksdagsberättelse117. Utredningen har - april 1974hållit tio sammanträden. Därutöver har ett arbetsutskott inom utredningenhållit fyra sammanträden. Utredningen har avgett belänkandet (SOU1974:38) FFV Förenade fabriksverken. Uppdragel är därmed slutfört. Tillkallade enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 24 mars1972 för all utreda och bedöma den framtida ulvecklingen på energiområdet (sePost-och Inrikes tidn. Ordförande: , , landshövding Sakkunniga: , ., civilingenjör ,., professor , Hans E. V., fil. lic. Mäler, , docentExperter som företräder de politiska partierna: Clarkson, ., direklör,led. av , H. . M., elektriker, f.d. led. L, lantbrukare, led. av , F.Bernhard, åkeriägare, led. av rikdagen , , planeringsdirektör, led.av , , direktör, led. Övriga experter: , byråchefFrigren, ., departementssekreterare , . A., laboratorHagson, ., direklör Hannervall, ., överingenjör , StureL., kommunalråd 1:12 Skr 1975:4 588 afKlintberg, . F., direktör , ., direktör , , byråchef , ., direktör , , direktör Huvudsekreterare:Höjeberg, Mals O., avdelningsdirektör Bitr.sekreterare: , O. , byrådirektör ,, fil. lic. (fr.o.m. t.o.m. ) ,S.