prop · FZ03135 · 1975-12-31 00:00:00 — Statenskonstråd hänvisar till sina senaste anslagsäskanden, som ulgär fränmålsättningen att dels uppnå enprocenisregelnsanslagsnivå för nybyggnader, dels systematiskt öka insatserna för befintligalokaler. avstyrker förslag all förvärvsanslagetskall delas upp på särskilda poster för nybyggnad och befintliga lokaler. Kulturrådetsförslag all deposilionsverksamhelen även bör omfatta regionala och lokalamyndigheter, saml evenluelii ideella och fackliga organisationer stöds avstatens kulturråd, . Svenska kom-inunförbundei,, Landsantikvariernas samarbetsråd, Konsinärscenirum.Folkparkernas centralorganisation, LO och /SR. Nationalmuseetpåpekar att problem kan uppstå vid depositioner i regionala och lokalamyndigheter. Om en alltför strikt uppdelning av anslagen för deposition resp.elilsamling tillämpas, kan del innebära att allmänhetens möjligheter au sevärdefull konst i det centrala museei minskar. Statenskonstråd stöder förslag om en utvidgad depositions- Prop.1975/76:135 111 verksamheti vad avser regionala och lokala museer med konslpedagogisk aktivitet men kaninle finna några bärande skäl för att via ett statsanslag av föreslagenslorieksordning tillföra landstingskommunala och kommunala förvallningslokalerett marginellt antal ambulerande konstverk. KROframhåller risken att deposilionsverksamhelen blir en ersättning för konstinköpoch kan inte tillstyrka förslaget om inte frägan om en visningsersätlninglöses. Kulturrådetsförslag att även bör göra systematiska inköp av konsl fördeposition i regionala och lokala museer tillstyrks av ochKRO. Ävenstatens kulturråd ställer sig positivt. Rådet framhåller att sådan verksamhetskulle kunna resultera i en konslbank som står till förfogande för landetsmuseiverksamhet. 1 princip bör alla inköp ingå i denna bank. Nationalmuseetpåpekar att verksamheten kan innebära en frigörelse från den lokala bundenhetsom präglar mänga av dessa museer. Statenskonstråd uttalar sig för en väsentlig höjning av förvärvsanslagmen anser sig inte kunna stödja tanken all utveckla till enstatlig inköpscenlral för landets regionala och lokala museer, Slatens insatserför alt stimulera del lokala och regionala konsilivet bör göras utifrån enannan syn på ansvarsfördelning och samverkan mellan stat och kommun. Kulturrådetlägger fram en utvecklingsplan för statens konslinköp under tre är. Förslagenlill plan tillstyrks av . 5.3Kommuner, landstingskommuner och organisationer Ansvaretför den offentliga konsten delas mellan framför allt staten, landstingskommunernaoch kommunema. Staten och landstingskommunerna inskränker sina förvärv lillatt gälla årtalen som placeras inom eller i omedelbar anslutning till debyggnader och lokaler de förvaltar eller nyttjar. Kommunernas inköp omfattardessutom konstverk, som ges en helt fristående placering i gaturummet. EnligtSvenska kommunförbundets beräkningar anslog kommunerna är 1974 sammanlagt ca10,9 milj. kr. Landstingskommunerna har för är 1974 avsatt 5,6milj. Dessa belopp avser endast de konstförvärv som sker genomlandstingskommunernas och kommunernas kulturnämnder (motsvarande). Ävende lokalägande organisationerna har stort intresse för konstförvärv. Folketshus, bygdegårdar och folkparker är samlingsplatser av väsentlig betydelse förkommunernas sociala och kulturella liv. Under senare är har staten ställtsärskilda medel till förfogande för konstinköp. 1975/76:135 112 åren1970 och 1974, har Folkels husföreningarnas riksorganisation, och gärdar gemensamt erhållit sammanlagt 1,2milj, kr, för konslinköp. För utsmyckning av folkparkerna har erhållit , resp, . Enligtbeslämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligt siöd lill allmännasamlingslokaler medges vidare att vid beräkning av läneunderiaget församlingslokaler fär inräknas ell belopp om högst /m för konstnäriigutsmyckning. Enslor del av landets kommuner lämnar i olika former bidrag till konstutställningar.I huvudsak sker detta antingen i form av stöd till lokala konstföreningareller genom att kommunen bedriver utställningsverksamhet i egen regi. EnligtSvenska kommunförbundets enkät avseende kulturverksamheten i kommunerna 1974-75arrangerade 178 kommuner under är 1975 utställningar i egen regi i kommunalautställningslokaler. I ca 100 av dessa kommuner förekom försäljning ianslutning till utställningarna. Lokala konstföreningar drev gallerier medkommunalt stöd i 154 kommuner. Ungefär 20 av dessa föreningar arrangeradeförsäljningsulslällningar. Kommunall stöd till privata gallerier förekom iingen eller myckel ringa utsträckning. Kommunalartoteksverksamhet bedrevs är 1975 i drygt 70 kommuner, varav drygt 60 baserarsin verksamhet pä Konstfrämjandets artoteksmaterial. Dekommunala anslagen till musei- och utslällningsverksamhet uppgick är 1975 lillca 72 milj. kr. MUS65 flnner den nuvarande ansvarsfördelningen för konstinköp mellan staten,landstingskommunerna cch kommunerna vara naturiig och ändamålsenlig. Genom attkommunerna svarar för planeringen av den yttre miljön kan hänsyn tas lillstadsplanetekniska och sociala faktorer som behoven av offentligkonsl och utsmyckning beaktas. Ett visst statligt stöd till punktinsatser avstörre allmänt intresse bör dock lämnas genom tilldelning av särskilda medel.Förutom lill kommunala projekt bör särskilda medel kunna anvisas för utsmyckningav vissa samlingslokaler, som inle tillhör kommunen. inkomtill utbildnings- och bostadsdepartementen en framställning från de tresamlingslokalägande riksorganisationerna. , och saml KROangående ell per-manent»inköpsanslag om 1 milj. kr. Vidare hemställdes att kungörelsen (1973:400) om statligtstöd till allmänna samlingslokaler ändras sä att den medger att tillläneunderiaget för samlingslokaler får läggas ett belopp om /m förkonstnärlig utsmyckning saml all användningen av läneunderiaget ansluter siglill vad som gäller Prop.1975/76:135 113 MUS65 delar upp konst marknaden på en ansvarsmedveten del, motsvarande dentraditionella konsthandeln och en del där ansvar för de saluförda produkternasaknas. Konsthandelnhar enligl MUS 65 haft stor betydelse för det svenska kulturlivet. Emellertidvänder sig denna i huvudsak till en snävt avgränsad, redan myckel engageradpublik. Konstnärernas möjligheter att via konsthandeln nå en ny publik ärdärför begränsade. Jämsides med konsthandeln finns dock andra kanaler förkonstförsäljning säsom konstföreningar, kommunalt stödda gallerier ochKonstfrämjandet. Dessa spelar en viktig roll för konsl försälj ni ngen då de ärmer geografiskt spridda och vänder sig till delvis andra grupper än denkommersiella konsthandeln. Vidsidan av dessa försäljningsorgan arbetar en rad företag med att sälja konstverkav dekorativ karaktär som saknar eller har ringa värde som bärare av budskapeller idéer. Denna handel utnyttjar kundernas otillräckliga orientering omkonsl och priser pä konst. För att stävja denna handel behövs en rådgivningtill allmänheten i samband med konslinköp. MUS 65 anser alt inköp av konsl,trots den kritik som i den allmänna debatten anförts mol privata konstinnehav,är principiellt jämförbart med andra sätt att bli delaktig i den konstnäriigakommunikationen. Därför bör ett ytteriigare utbyggt samhällsstöd till olikakonstformer ocksä innefatta stöd för distribution av konst för försäljning. Konstförsäljningbör ingå som ett led i den kommunala kulturverksamheten. Dennaförsäljningsverksamhel bör kunna kopplas lill den konsu-menlupplysandeverksamhet som bedrivs av studieorganisationer och kulturinstitutioner. Denkommunala galleriverksamheten kan bedrivas med förhållandevis enkla medel. Denbör inle omfatta annan försäljning än sådan som sker i samband medutställningar och sålunda bör inle någon lagerhållning förekomma. Genom attanknyta försäljningsverksamhelen lill de kommunala biblioteken kan deraserfarenhet av aktiv rådgivning och i mänga fall konslpedagogisk aktivitet laslill vara. Förekomstenav redan befintliga gallerier bör på större orter inle utgöra något hinder föratt starta ell kommunall galleri. På orter med litet be-folkningsunderiag kanen etablering innebära en konkurrens som bör undvikas. I sädana lägenbör kommunens uppgifl vara att stödja den befintliga verksamheten. Av särskiltintresse i del sammanhanget bör de kollektivt drivna gallerierna vara. Ettvillkor för stöd till gallerier bör dock vara att dessa drivs efter klartuttalade principer som står i överensstämmelse med kommunens egna kulturpolitiskamål. Ingenremissinstans har något alt erinra mot den ansvarsfördelning för konslinköp som f. n. i praktiken tillämpas mellan staten, lands- 8 1975/76. 1975/76:135 114 Slatens kulturråd framhåller att det inom kommunerna inte iförsta hand krävs ökade ekonomiska resurser ulan anser alt det är viktigare medett nytt arbetssätt där kulturnämnderna mer aktivt samarbetar med andra nämnderoch med bildkonstnärer och andra konstnärsgrupper. Statenskulturråd anser det angeläget alt det stöd som staten gett lill olikalokalägande organisationers ko n st fö rv ärv och till liknande insatser förmiljögestaltning utgär även fortsättningsvis. Del bör enligt rådet övervägas ominle nuvarande provisoriska former för stöd till konstförvärv genomlolierimedel bör avlösas av reguljära bidrag, Klys förordar ett meraregelbundet statligt siöd för utrustning av lokaler för kultur och föreningsverksamhet.Även LO. bostadssiyrelsen, Klys, KRO, Konstfrämjandei. Folkparkernasceniralorganisalion och Folkels husföreningarnas riksorganisation framhållervikten av att staten ställer medel till förfogande för konstnärlig utsmyckningi lokaler för kultur- och föreningsverksamhet. Beträffandede förslag som framställts av de tre samlingslokalägande riksorganisationernaoch KRO i särskild skrivelse till regeringen tillstyrker ochbostadssiyrelsen ett ärligt anslag om 1 milj. kr. för inköp av konsl lillsamlingslokaler. Även är positivt men menar att denna frägabör behandlas i samband med det uppdrag rådet fäll frän regeringen att utredaprinciperna för statsbidrag till dessa organisationer. Statenskulturråd och tillstyrker vidare att det lillägg lillläneunderiaget för allmänna samlingslokaler som avser konstnäriig utsmyckninghöjs till /m'. anser att ett belopp om ,/m' ärskäligt. MUS65:sbeskrivning av konstmarknaden som uppdelad pä en ansvarsmedveten del, dentraditionella konsthandeln, och en del där ansvar för kvalitet ochmarknadsföring saknas kritiseras av ABF, som hävdar att MUS 65 settkonstmarknaden ur ett snävt slockholmsperspektiv. Enligt ABF är det ramaffäreroch ambulerande konstförsäljare som svarar för handeln med konst i störredelen av landet.Konstfrämjandet anser att en sådan uppdelning av konstmarknadensom MUS 65 diskuterar inte kan bli entydig. Även den traditionella konsthandelnarbetar på rent kommersiella villkor. Detta har i vissa fall lett lill allkonstverkens karaktär av värdeföremål blivit så utpräglad att de konstnäriigavärdena kommit i bakgrunden. Dekommersiella krafternas inverkan på konslmarknaden har även berörts av fleraandra remissinstanser, :som anser alt dessa krafters inflytande bör begränsas.Slatens kulturråd hävdar dock alt repressiva åtgärder mot kommersialismen inteär aktuella, utan att denna bör mötas med information och underiättande avkonstinköp. Svenska kommunförbundei och Folkets husföreningarnas riksorganisationhar en annan uppfattning och anser att försäljningen av undermålig konst börförsväras. Detta kan åstadkommas genom att man ger samhällsstöd tilllokalhällande organisationer som nu 1975/76:135 115 hyrut lokaler lill olika tavelförsäljare och därigenom gör lokalhällarna oberoendeav hyresintäkter. , KRO och Konslnärscentrum anser att dekommersiella krafternas inverkan pä konstmarknaden är dåligt utredd, varför debåda sistnämnda instanserna föreslår all fär i uppdrag attgöra en sådan utredning. MUS 65 anser alt inköp avkonst är principiellt jämförbart med andra sätt att delta i den konstnäriigakommunikationen. Denna uppfattning delas av Konslfrämjandel ochKonsinärscenirum samt av KRO. som dock i likhet med Kalmar konstföreningbetonar all allmänheten fär bäst kontakt med konsten vid utställningar. Arvikakommun däremot anser att den privata äganderätten lill konst är grunden förkommersialismen på konstområdel. Kommunen förordar som ett alternativ tillkonstförsäljning att samhället skapar arbete äl konstnärerna i form av uppdragi samband med utsmyckning av offentliga platser och byggnader. MUS65:s förslag att samhällets stöd även bör omfatta stöd för distribution avkonsl för försäljning tillstyrks av . Svenska kommunförbundet.Borlänge kommun. Konstfrämjandet anser att stödels storlek måste relaterastill de resurser som står till förfogande för försäljning av s. k.hö-lorgskonsl. I uppfattningen att k onst försal j n i n g bör ingå i den kommunala verksamheten instämmer bl. a,, . och ett antalkommuner. Vissa kommuner är tveksamma, däribland , som för egendel avvisat denna lösning vid beslut om kommunalt kulturprogram. a. Klys och KRO anser att statligt stöd bör utgå lillkommunala gallerier. MUS 65:s uppfattning attkonstförsäljningen bör kunna anknytas till biblioteken delas av statenskuhurråd och SACOISR. En motsatt uppfattning har KRO. som anser att en satsningpå biblioteken i första hand bör innebära att artoteksverksamhet initieras ihela landet. kommun och aUmänna blblloieksförening påpekar attde stora standardskilinaderna mellan olika folkbibliotek inte medger någragenerella insatser på denna punkt. Konslfrämjandel och pekar på att även andra lokaler är lämpliga förgalleriverksamhet, t. ex. Konstfrämjandets lokaler, vissa Folkets hus ochfolkparkslokaler. Dessa lokaler ger enligt de båda remissinstansernamöjligheter lill direktkontakt med de grupper som det är angeläget all nå. Artoteksverksamhelenberörs av flera instanser. Behovet av statligt stöd till denna betonas avstatens kuhurråd, kommun, SACOISR och 5-rlges allmännabiblioteksförening. KROberör frägan om ersättning till konstnärer vilkas verk visas genom ariolek ochanser att dessa, om verken är inköpta, bör ersättas efter samma modell somtillämpas för författare. MUS65 anser att kommunerna bör undvika att etablera gal- 1975/76:135 116 Ie r i e r pä orter där dessa kan innebära konkurrens till befintlig verksamhet.1 stället bör de befintliga gallerierna få kommunalt stöd. Denna uppfattningbiträds av , , Sveriges konstföreningars riksförbundoch allmänna konstförening. Även kommun och delar i princip MUS 65:s uppfattning, men avvisar liksom Borlängekommun tanken på att stöd skall ulgä till privata gallerier. Boriänge kommunifrågasätter vidare om stöd till sädana gallerier över huvud taget är förenligtmed nuvarande lagstiftning. Folkparkernas centralorganisation och ABF haren annan bedömning av frägan än MUS 65. Dessa remissinstanser hävdar alterfarenheter frän andra områden visar alt ett ökat samhälls- ochfoikrörelseengagemang får positiva effekter även för den privata verksamheten.Konstfrämjandei menar alt ställningslagande i konkurrensfrågan måste varaavhängigl av om de sociala, kulturella och fackliga målen kan uppnäs med degallerier som redan finns. Statenskuhurråd, ABF och KRO instämmer i MUS 65:s uppfattning att de kollektivt drivnagallerierna bör vara av särskilt intresse för kommunalt stöd. ABF tillägger altdel, eftersom konstförsäljning kräver komplement i form av studier, informationetc. är naturiigt att studieförbund tar ansvar för gallerier. Ett villkor fördetta bör dock vara att verksamheten drivs efter klart uttalade principer. 5.4Konstfränandet m. m. Konstfrämjandeibildades är 1947 som en ideell förening med uppgift alt verka för att höjakonstintresset och förståelsen av god konsl. Medlemmar är riksorganisationer,lokala organisationer, förelag, kommuner, skolor och enskilda personer. Blandriksorganisationerna märks LO, TCO, KF, Folkbildningsförbundel, mångafackförbund, studieförbund och andra folkrörelseorganisationer. Föreningen villfrämja tillkomsten av goda konstverk, saluföra god konst och verka för ökadupplysning inom bildkonst-området. Verksamheten beslår av föriagsverksamhel,främst för grafik och skulptur, utställningar, studieverksamhet ochförsäljning. Sedanår 1969 bedriver Konstfrämjandet pä uppdrag av MUS 65 försöksverksamhet medkonstförsäljning. Denna försäljning sker dels genom konst-varuhus i , dels genom ombud. Dessutom har Konstfrämjandet startat försök medförsäljnings- och ulställningsverksamhet i och . Konstfrämjandetsverksamhet stöds av staten med åriiga bidrag till driften. Bidraget /76 uppgår till 1,9 milj. kr., varav . avserförsöksverksamhet med konslförsäljning. Övriga inkomster utgörs avförsäljningsintäkter, medlemsavgifter och andra avgifter samt bidrag fränlandsting och kommuner. 1975/76:135 117 Genombeslut tillddades MUS 65 1,5 milj. kr. såsomrörelsekapital för inköp av konst, inventarier och andra utgifter avinvesteringskaraktär i samband med försöksverksamheten med konslförsäljning.Genom särskilda beslut om bidrag ur den s. k. särskildakonsl-lotleribehällningen har Kungl. Maj:t vid ett par tillfållen lämnat stödtili olika projekt inom Konstfrämjandets verksamhet. bildades och har som uppgift alt behandla förlandels konstföreningar gemensamma praktiska angelägenheter och att uppträdasom part i överiäggningar som berör föreningarnas intressen. I förbundet ingårf'n. ca 500 av landels drygt 1 000 konstföreningar som medlemmar. Innevarandebudgetär har förbundet erhållit ett statligt bidrag om . är sedan är 1910 riksorganisation för de svenska bildkonstnärer, somföreträdesvis arbetar med koppar- och irägrafik, litografi och serigrafi.Grafiska sällskapet vill genom utställningar och s. k. fackförsäljningpresentera och saluföra förstklassig, variationsrik grafik inom skildaprisklasser. Innevarande budgetär har Grafiska sällskapet erhållit ettstatligt bidrag om . för täckande av hyreskostnader. 5.4.2MUS 65 samt framställningar från vissa organisationer MUS65 behandlar under ett kapitel rubricerat Konstförsäljning bl. a.Konslfrämjandel och och lägger här ävenfram förslag om konsumentupplysning inom konstmarknaden. MUS 65 har i sittutredningsarbete om Konstfrämjandet ulgält frän en utredning som en art)etsgmppinom Konslfrämjandel gjort är 1972. MUS65 anser att Konstfrämjandets ansträngningar att genom utgivning av mångfaldigadkonst underiätta konstköp är av utomordentligt värde. Måletför Konstfrämjandet bör enligt MUS 65 även i fortsättningen vara att medverkatill ökat och vidare intresse för konst och all hos olika gmpper stödja ochutveckla detta engagemang. Vad gäller utbyggnaden av bör man i ett inledande skede främst tillskapa förutsättningar förkvalificerad information genom att rekrytera och utbilda ett stort antal ombud.En ökad satsning på Konstfrämjandets produktion och distribution av konst börfölja som ett andra led i en utbyggnad av organisationen. Omfattningen avKonstfrämjandets utgivning bör inte öka i snabbare takt än den pedagogiska ochinformerande verksamheten. Beträffandeutbyggnaden av den centrala delen av Konstfrämjandet föreslär MUS 65 att enförsta uppbyggnadsfas äger rum med början budgetåret1975/76. Första budgetåret bör det statliga drift-bidraget räknas upp till 2,5milj. Under de därpå följande fem åren föresläs statsbidraget successivthöjas lill 5 milj. kr. Underden tid som därefter följer bör verksamhetens ekonomiska om- 1975/76:135 118 fattningenligt MUS 65 kunna ökas genom all Konslfrämjandel får växande intäkter avförsäljning. Denregionala verksamheten bör byggas ut, bl. a. genom att regionala centralerinrättas. Finansieringen av sådana centraler bör helt åvila landsting ochkommuner. Denförsöksverksamhet som f. n. bedrivs i samverkan mellan MUS 65 ochKonstfrämjandet föresläs upphöra med ingången av /76, 1 sambanddärmed bör Konstfrämjandet överta ansvaret för det rörelsekapital, som avstatsmedel anvisats till försöksverksamheten med konstförsäljning. BeträffandeS v e r i g e s konslföreningars riksförbund anser MUS 65 att bildandet avriksförbundet är ett värdefullt led i strävandena att öka konstföreningarnasmöjlighet att fylla sin roll i kulturiivet. Framför allt är de mängakonstföreningarna pä mindre orter i behov av service och stöd. De sakkunnigaföreslär att staten lämnar bidrag till den centrala verksamheten, men ansersig inle böra lämna direkla förslag rörande bidragets storiek.Beräkningsmässigtbedöms det totala behovet av medel för löner och omkostnader uppgå lill omkring375 . Föralt förbättra konsumenternas ställning pä konslmarknaden bör åtgärder främstvidtas inom ramen för arbete. En tjänst för en handfäggare medexpertkompetens föreslås bli inrättad vid . Även vissa rörligamedel bör ställas till verkets förfogande för information m. m. Konstfrämjandet,och Grafiska sällskapet anhåller iskilda ansökningar om bidrag till resp. organisations verksamhet budgetåret1976/77. Konstfrämjandet anhåller om 6 milj. kr., en ökning med 4,1 milj. kr.,för en betydande utbyggnad av såväl den centrala som den regionalaverksamheten. 1 den begärda ökningen ligger även kompensation för pris- ochlöneökningar, som av Konstfrämjandei beräknats lill 1,9 milj. kr. begär eu bidrag om 1 milj. kr. Förbundet villkunna nå sä mänga konstföreningar som möjligt genom en uppsökande verksamhetoch genom konferenser pä regional- och riksnivå samla de ideellt arbetandestyrelserna, ulställningskommilléerna och inköpsnämnderna för att delge demerfarenheter om utställnings- och pedagogiska arrangemang, uppsökandeverksamhet och administration. ansöker orn ett bidrag med , varav . hänför siglill hyreskostnader, . lill en utvidgad informaliv verksamhet och . till täckande av underskott på den övriga verksamheten. Ettflertal remissinstanser redovisar kritiska synpunkter pä MUS 65:s utredningoch förslag angående Konstfrämjandet. 1975/76:135 119 detplacerats under rubriken "konstförsäljning" kritiseras av någrainstanser t, ex, LO, som anser del otillfredsställande alt Konstfrämjandetsverksamhet reducerats till en fräga om konstförsäljning. Konstfrämjandeiframför en liknande åsikt och tillägger att målet för verksamheten inte ärförsäljning ulan att aktivera människor inom bildkonstomrädel. Försäljningen ärenligt Konstfrämjandet ett av flera medel att nå delta mål. Folkparkernas ceniralorganisalionfinner det förvånande att MUS 65 hänfört Konstfrämjandei lill att i stortenbart syssla med grafikförsäljning. Denna begränsning ger anledning till starkkritik. Även ABF kritiserar denna uppläggning av utredningen. Konsinärsceniruinanser det vara en allvarlig brist att förslaget om Konstfrämjandet utgått frånfrämjandets egen utredning. Svenska museilöieningen, museimannaförbundoch Grafiska sällskapet kräver en opartisk utredning om Konstfrämjandetsverksamhet, LOanser alt de sakkunniga visat en bristande förståelse för folkrörelsemodellensmöjligheter att nä ut till nya grupper. Konstfrämjandet I alt ingen representant för folkrörelserna deltagit i MUS 65:s arbete. BeträffandeKonstfrämjandets verksamhet berör många remissinstanser Konstfrämjandet som redskapför kulturpolitiken. Både positiva och negativa kommentarer förekommer. Statenskulturråd anser att Konslfrämjandel gör mycket betydelsefulla insatser för attvidga konstintresset. Konstfrämjandet bör betraktas som enbildningsorganisation pä konstområdel, med distributionen blott som en del ibildningsverksamheten. , aUmänna konstförening ochFöreningen och industri-formgivare instämmer iKonstfrämjandets målsättning. Göteborgskommun anser alt MUS 65 i alltför hög grad har uppmärksammat Konstfrämjandetsdistributionsmöjligheter, men förbisett de möjligheter som andra organisationerger. Konstfrämjandetsbetydelse för de yrkesverksamma konstnärerna har överdrivits anser KRO ochKonstnärscentrum. Konstfrämjandets utgivningbör enligt MUS 65 inte öka snabbare än verksamhetens informerande ochpedagogiska sektor. , , och instämmer i detta. Konslfrämjandel avvisar tanken pä enjämsides ökning av utgivningen och den pedagogiska och informerandeverksamheten. Den senares inflytande pä utgivningen består huvudsakligen i altefterfrågan ökas när bildningsverksamheten förstärks,