prop · FY035 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt förslaget skall de förtryckta blanketternamed uppgifter hämtade från SCB:s register över totalbefolkningen varadistribuerade i mitten av mätveckan . RSV anser att endirekt utsändning frän länsstyrelsernas dataenheter vore att föredra för attminska tiden mellan tryckning och distribution och i möjligaste mån säkerställaatt korrekta och aktuella uppgifter kommer allmänheten tillhanda. Alternativetmed en direkt utsändning via länsstyrelsernas dataenheter bör därför enligt RSVnärmare utredas. Frågan om underskrift på gemensampersonblan-k e 11 tas upp av , som anser att det inte är invändningsfrittatt en person som hushållet bestämt genom sin underskrift skall påta sig ansvaretför riktigheten av de uppgifter för flera personer som finns på blanketten ochsom var och en är skyldig att lämna. 3.3Uppgifternas innehåll m. m. Allmännasynpunkter på personuppgifternas innehåll anläggs bl. a. av JO och JK. a. att ställföreträdande justitie- Prop.1975: 5 24 ombudsmannen efter FoB 1970 hemställde attriksdagen ville överväga sådana ändringar att i lagen om allmän folk- ochbostadsräkning tydligt angavs omfattningen av den uppgiftsskyldighet som lagenålade de enskilda. Dessa synpunkter har i allt väsentligt beaktats i nuföreliggande förslag. En av anledningarna till oron bland befolkningen isamband med räkning var enligt JO otvivelaktigt att söka i en växandeosäkerhet och misstro inför de faror för privatlivets heigd, som den snabbautvecklingen av datatekniken reste. Läget är dock annorlunda nu då det genominförandet av datalagen (1973: 289) skapats regler, som syftar till att skyddaden enskilde mot sådant otillbörligt intrång i den personliga integriteten somkan bli följden av automatisk databehandling av personuppgifter. JK framhålleratt FoB 1975 avses bli mindre omfattande vad gäller de insamlade uppgifterna änFoB 1970. Vissa, delvis integritetskänsliga frågor i den tidigareundersökningen har sålunda nu ej medtagits. Genom de gjorda inskränkningarnatorde förutsättningama ha ökat att vinna allmänhetens förståelse för denplanerade räkningen. Om en ytterligare nedskärning kan vara påkallad är detsvårt för en icke-expert att ha någon bestämd mening om. Opinionen i integritetsfrågorhar märkbart förändrats inte minst i samband med FoB 1970, ochallmänheten har alltmer blivit medveten om integritetsaspekterna vid uppgiftsinsamlandetoch registreringen. Mot bakgrund härav måste naturligtvis myndigheterna varaberedda att visa goda skäl för behovet av de olika uppgifterna. Det synes ejuteslutet att somliga av de uppgifter som enligt planen skall vara med i FoB1975 kan undvaras och ersättas med någon annan undersökning på statistiskbasis. Datainspektionen har redovisat sin uppfattning om vissa uppgiftersom ansetts känsliga och som ingått i eller föreslagits ingå i FoB-register.Datainspektionen konstaterade i ett tidigare skede av planeringen av FoB 1975att vissa uppgifter såsom hyra och utbildning som insamlades vid FoB 1970 ochsom då ansågs som känsliga inte avses ingå i FoB 1975. De fastighetsuppgiftersom skall lämnas av fastighetsägare torde vidare från integritetssynpunkt varaav endast ringa om ens något intresse. Datainspektionen anförde vidare att ijämförelse med FoB 1970 utgår i övrigt bl. a. följande uppgifter, nämligenvigselar, tidpunkt för inträde i angivet civilstånd, år för senaste inflyttningtill , hyreskostnad och bostadstillägg för barnfamiljer. Av deuppgifter som skall insamlas direkt från hushållen torde den, anfördes det, somgäller uppgift om "orsak till ej för\'ärvsarbete" höra till dekänsligaste. SCB anser denna uppgift vara nödvändig vid avgränsning avförvärvsarbetande befolkning. I sitt nu avgivna remissyttrande anfördatainspektionen att frågan om de uppgifter om "orsak till ejförvärvsarbete" som befunnits känsliga nu lösts av SCB i samråd meddatainspektionen genom att fasta svarsalternativ som inte ger känsliginformation tagits in i blanketten. Någon risk för obehörigtintegritetsintrång till följd 1975: 5 25 av denna uppgift föreligger därför inte. I fråga omuppgifter om olika former av sammanboende har, anför datainspektionen, sådanavid provundersökningarna insamlats genom att gifta och i annan form samboendemarkerats i ett och samma svarsalternativ vid variabeln hushållsställning.Genom att uppgift om civilstånd ingår som registerinnehåll hämtad frånfolkbokföringsregistren finns möjlighet att redovisa sammanboende icke gifta. SCBhar inte märkt några negativa reaktioner beträffande uppgiften "gift ellersammanboende med" vid provundersökningarna. Med hänsyn främst till dennareaktion hos de intervjuade finner datainspektionen att den nämndablankettutformningen i denna del och samkörningen med folkbokföringsregistrensmotsvarande uppgifter kan godtas från integritetsskyddssynpunkt. Några av de definitioner som föreslagits i anslutning tillinnehållet i uppgifterna vid räkningen diskuteras vid remissbehandlingen.Begreppet bostadslägenhet bör enligt förtydligas. a. attspråkligt sett är bostadslägenhet inte detsamma som enfamiljshus. Likväl tordedet vara inte så få som faktiskt bor i ett enfamiljshus utan att ägafastigheten, arrendera den eller besitta den med tomträtt. Det finns ju ävenhyresavtal när det gäller sådana fastigheter. I klarhetens intresse bör i motivenutsägas att även sådana individer skall lämna bostadsuppgift. Uttrycket kyrkobokföringsadressanvänds inte i folkbokföringsförfattningarna påpekar RSV. Verket anser detlämpligare att använda annan och i folkbokföringen använd terminologi. RSVföreslår därför att begreppet kyrkobokföringsadress tillsammans med ordenpostadress och fastighetsbeteckning byts ut mot orden kyrkobokföringsort och-fastighet, utdelnings- och ortsadress. Förslagen om samköming med vissa befintliga register ochmöjlighet till användning av ytterligare uppgifter efter datainspektionenstillstånd godtas av remissinstanserna. Datainspektionen har tidigare erinrat omvikten av att de uppgifter som samlas in från skilda håll är tjänliga för detgemensamma ändamålet. Allmänheten måste kunna ha förtroende för att uppgifterinte används för ändamål som inte överensstämmer med dem för vilka uppgifternalämnats. Inspektionen anser att de förslag om samköming och i vissa fallanvändning av ytterligare material som lagts fram inte ger anledning tillantagande att risk för intrång i enskilds personliga integritet skall uppkomma.Datainspektionen anför att man på vissa håll har hyst farhågor för attsamköming skall komma att ske med en mängd andra personregister, bl. a. med enplanerad bostads- och hyresundersökning och planerade arbetskraftsundersökningar.Sådana samkörningar kräver emellertid, som uttryckligen framhålls ilagförslaget, tillstånd eller beslut som avses i datalagen och förutsättersåledes en ny prövning enligt denna lag. I SCB:s förslag till FoB 1975 sägsemellertid att det kommer att vara nödvändigt att för ett urval individerjämföra uppgifter i FoB 1975 med uppgifter i dels ar- Prop.1975: 5 26 betskraftsundersökningar, dels FoB 1970 ochnybyggnadsstatistiken i samband med evalveringsundersökningar, som innebär enkontroll av statistikens kvalitet (felprocent). Denna typ av samköming kan dockenligt datainspektionens mening inte medföra några risker för integritetsintrång.JK ifrågasätter om inte allmänheten på lämpligt sätt bör upplysas om de lillämnadesamkörningarna med redan befintliga register, ävensom att ytterligaresamkörningar kan komma att äga rum efter tillstånd av datainspektionen. RSVfinner samköming med befintliga register enligt 8 § lagförslaget ändamålsenligbl. a. för att i möjlig mån minska uppgiftslämnarnas besvär med ifyllandet avblanketterna. Målsättningen för statistikbehovet har gjort att en integration,såsom planerats mellan uppgifterna års fastighetstaxering och FoB1975 inte skulle medföra några nämnvärda fördelar. För kommande fastighetstaxeringoch folk- och bostadsräkning bör emellertid enligt RSV:s mening ökaduppmärksamhet ges åt samordningsfrågan för att söka underlätta allmänhetensuppgiftsskyldighet och minska kostnaderna för statsverket. Förslaget om insamlingsförfarandet har mottagits positivtav remissinstanserna. Datainspektionen har i ett tidigare skede av planeringenav FoB 1975 anfört att en stor del av kritiken vid FoB 1970 avsåg insamlingsförfarandetoch att JO därvid i samband med sekretessfrågorna framhållit det önskvärda iatt den enskilde hade haft möjlighet att insända uppgifter om sig direkt tillkommunen. En uppenbar brist vid FoB 1970 var enligt inspektionen avsaknaden avsekretess beträffande det led i insamlingen av uppgifter som åvilade annan änmyndighet. För att allmänhetens krav på trygghet mot missbruk skall kunnaupprätthållas måste därför uppgifterna fortsättningsvis inlämnas direkt tillmyndighet. Datainspektionen anför nu i fråga om sättet för insamling avuppgifter att inspektionens krav i detta hänseende får anses uppfyllt genomförslaget. Förslaget till sanktionssystem behandlas av och datainspektionen.Uppgiftsskyldig föreslås kunna bli förelagd vite om han inte efterkommit anmaningatt lämna föreskrivna uppgifter och upplysningar. anför att enligtförslaget får bostadsuppgift i vissa fall och personuppgift såvitt gäller äktamakar lämnas gemensamt, ehuru var och en av de uppgiftsskyldiga i princip ärskyldig att lämna uppgift, och underskrivas av en person som svarar föruppgiftens riktighet. ifrågasätter om det är meningen att eventuellasanktioner skall drabba den som sålunda ansvarar för uppgiften, ehuru hanmåhända blott vidarebefordrar annans uppgifter, eller om den som undertecknatuppgiften skall kunna till sitt fredande åberopa att uppgiften härrör frånannan. 1975: 5 27 anför vidare att uppgifterna i fråga kommer att lämnasutan sanktionerad sanningsplikt. Det ter sig otillfredsställande att medvetetoriktiga uppgifter skulle kunna lämnas så att säga straffritt. I förekommandefall skulle eventuellt ansvar för osant intygande kunna inträda enligt 15 kap.11 § . Såsom sagda bestämmelse är konstruerad kan den somundertecknat uppgiften ådömas ansvar för uppgifter om annans angelägenhetersom han skall svara för. Även här inställer sig då frågan om det verkligen ärförenligt med lagens anda att ansvar formellt skulle kunna utkrävas avundertecknaren för annans medvetet oriktiga uppgifter. I sakens natur tordeväl ligga att syftet med uppgifternas insamlande utesluter rekvisitet fara ibevishänseende, men vid tillämpning av 15 § lagförslaget torde det dockundantagsvis kunna hävdas att sådan fara kan uppstå. Även datainspektionenfinner att bestämmelsen om undertecknarens ansvar för uppgifternas riktighetär oklar möt bakgrund av sanktionssystemet i lagförslaget. 3.5 Integritetsskyddsfrågor m. m. Remissinstanserna finner överlag att lagförslaget iprincip innebär sådant skydd för den personliga integriteten som kan krävas.Datainspektionen anför bl. a. att rent allmänt sett och jämfört med mångaandra personregister som måste tillåtas med hänsyn till angelägna ändamål, kansägas att de uppgifter som avses ingå i FoB 1975 är av förhållandevis mindreintegritetskänslig karaktär. Därtill kommer att publiceringen av uppgifterna,med ett undantag, sker endast i form av statistiska tabeller, där de enskildamedborgarnas personliga förhållanden inte avslöjas. Undantaget avseruppgifternas användning för kontroll av folkbokföringens riktighet, såsomskett vid tidigare folkräkningar utan att integritetsintrång såvitt känt ägtrum. Den sekretess- och tystnadsplikt som enligt sekretess- och datalagengäller i fråga om uppgifterna är mycket långtgående. I den föreslagna lagenregleras noga vilka uppgifter som får inhämtas och vilka samkörningar somtillåts; innebörden härav är att beslut enligt datalagen fordras för uppgiftereller samkörningar därutöver. Datainspektionen anser sammanfattningsvis attförslaget till folk- och bostadsräkning utformats på ett frånintegritetsskyddssynpunkt tillfredsställande sätt. Bortsett från frågan om avpersonifieringkan de problem som ännu återstår utan svårighet lösas genom underhandssamarbete mellan SCB och inspektionen. Datainspektionen har således ingen erinranmot att den planerade folk- och bostadsräkningen äger rum och att de däriingående personuppgifterna bearbetas med hjälp av ADB. Frågan om utlämnande av primärmaterialet från FoB 1975 hartagits upp av de flesta remissinstanserna. I vad angår utlämnande av handhngartill enskilda framhålls genomgående att 16 § se- Prop.1975: 5 28 kretesslagen ger tillfredsställande skydd. anför attdetta kanske i klarhetens intresse även borde framgå av lagtexten och i vartfall måste det vara ett oavvisligt krav att det i den information, som iprincip skall tillställas envar, klart framgår vilka regler som isekretesshänseende gäller beträffande de ifyllda blanketterna, när dessa välinkommit till mottagande myndighet. Ett tillägg av nämnt slag kunde lämpligengöras i den föreslagna lagtexten. Förslagetatt utlämnande av handlingar till annan myndighet skulle få ske ulom vadgäller folkbokföringsmyndighet endast för statistiskt ändamål till kommun ochefter tillstånd av SCB har behandlats ingående av JK, JO, och i särskiltyttrande av ordföranden i datainspektionen, generaldirektören . G. Källner.Denne anför bl. a. att rådande praxis innebär så gott som total restriktiviteti fråga om utlämnande av statistiskt primärmaterial från SCB. Denna restriktivitetriktar sig såväl mot enskild som mot myndighet. Eftersom redan enligt rådandepraxis stor restriktivitet iakttas i fråga om utlämnandet samt med hänsyn tillvissa formella problem förefaller det tveksamt om behovet av särskildlagreglering om utlämnande av de hemliga FoB-uppgifterna till andra myndigheterär oundgängligt. Med lagförslaget avses inte den tillgång till uppgifterna somkommunerna under insamlingsförfarandet får genom de särskilda kommunalagranskningsorgan som skall utses. Dessa organ kan inte anses ha befogenhet atti samband med granskningen lämma ut primärmaterialet till andra kommunalaorgan. Som skäl för specialbehandling av kommunerna bör inte heller åberopas och åberopas ej heller av SCB den omständigheten att kommunerna åläggs attmedverka i FoB 1975 och därigenom åsamkas kostnader. Uppenbarligen förhållerdet sig inte heller så att risken för integritetsintrång skulle vara mindre hosprimärkommunerna än hos andra kommuner eller hos statliga myndigheter. Omdäremot behovet av uppgifterna tillmäts avgörande betydelse, tordelandstingskommunerna med visst fog kunna kräva utlämnande. De statliga samhällsplanerandemyndigheterna måste då också ges samma förmån. Mot denna bakgrund kanifrågasättas lämpligheten av att genom lagstiftning särbehandlaprimärkommunerna. Den föreslagna bestämmelsen torde vidare, om den blir lag,innebära att beslutar att regeringen själv inte får tillgång tilluppgifter som finns hos en under regeringen lydande myndighet. Bådekonstitutionellt och med hänsyn till riksstyrelsens effektivitet synes en sådanlösning främmande. Även ställer sig frågande till det berättigade i denföreslagna bestämmelsen om utlämnande av handlingar till annan myndighet. Detifrågasätts inte att just primärkommunerna har detta kvalificerade behov avifrågavarande uppgifter, men då måste även motsvarande behov godtas såvittgäller statliga myndigheter med likartade arbetsuppgifter. Om den tilltänkta regeln införs, torde dock enligt OSK:s mening 1975: 5 29 följden bli att regeringen ändå skulle kunna få tillgångtill handlingarna. En annan tingens ordning skulle, konstitutionellt sett, varaoefterrättlig och rimma illa med dels regeringens dispensbefogenheter gentemoten: skild enligt 38 § första stycket sekretesslagen, dels regeringens rätt attbesluta om handlingars utlämnande från en myndighet till en annan. Härtillkommer, om nu föreslagen lydelse verkligen skulle gälla även gentemot regeringen,det i så fall märkliga förhållandet att en typ av statliga myndigheter,nämligen domstolarna, med få undantag, som saknar betydelse i dettasammanhang, kan framtvinga hemlig handlings utlämnande. Vilken sekretess somdärefter kan upprätthållas beträffande sådan handling blir helt beroende pådomstolens agerande. Vidare erinras om JK:s och JO:s obetingade rätt att tadel av handlingar hos myndighet, vare sig dessa är allmänna eller ej ochoberoende av om de är offentliga eller hemliga. Den föreslagna bestämmelsen kaninte heller exklusivt reglera SCB:s förhållande gentemot andra myndigheter. SCBhar full frihet att på sedvanligt sätt pröva framställning från kommun om attutfå primärmaterial från FoB 1975 öch medge utlämnande, särskild lagregel förutan.Då härtill dessutom kommer att den möjlighet att uppställa förbehåll gentemotmottagande myndighet, som inryrns i den föreslagna regeln, strider mot denreglering som återfinns i 2 kap. 9 § första stycket gällandetryckfrihetsförordning, såtillvida att vederbörande kommunala myndighet,oavsett vad SCB må föreskriva, inte kan undandra sig att självständigt prövafråga om utlämnande till enskilda, ifrågasätter om föreslagen 16 §verkligen givits en lämplig utformning. JO ifrågasätter om inte förslaget gårför långt. För statistisk bearbetning bör primärmaterialet kunnatillhandahållas även åt annan än primärkommun, t. ex. landstingskommun ellerlänsstyrelse. Mot bakgrund av gällande rätts innehåll och centralbyråns strängtrestriktiva praxis torde den föreslagna bestämmelsen vara obehövlig. Fråganom utlämnande av material från SCB till annan myndighet bör kunna lämnasoreglerad liksom . Om en lagregel inte anses kunna undvaras,ifrågasätts om inte regleringen kan utformas efter förebild av bestämmelserna i46 § taxeringslagen (1956: 623). JK förklarar att han är tveksam om detbefogade i att låta primärkommunerna få tillgång fill materialet. De starkaskyddsintressen för den enskilde som är förknippade med en folk- ochbostadsräkning, vilken ju är obligatorisk, bör ta över kommunens intresse avunderlag för sin statistik. Det finns ej heller i och för sig någon anledningatt ge primärkornmunen något företräde framför andra samhälleliga organ som försin planering kan ha intresse för de insamlade uppgifterna. Om det emellertidfinns mycket starka skäl som talar för att materialet utlämnas till kommuner,bör utlämnandet föregås av en noggrann prövning och omgärdas med förbehåll somi görligaste mån skyddar integriteten. anser att uttrycket kommun i dettasammanhang kan föranleda viss tvekan. Det torde vara oklart hu- 1 saml Nr 5 1975: 5 30 ruvidalandstings- och kyrklig kommun inbegrips och om med uttrycket förstås kommunensstyrelse. Flera remissinstanserbehandlar frågan om en avpersonifiering av uppgifterna för folk- ochbostadsräkningen. Dalainspektionen anför att vid varje folk- och bostadsräkningbildas med hjälp av ADB ett personregister omfattande hela befolkningen.Datainspektionen anser principiellt, av hänsyn till skyddet för personligintegritet, att stor restriktivitet bör iakttas i fråga om tillkomsten ochförandet av sådana register även om de inte innehåller särskilt känsligauppgifter. Till följd härav aktualiseras frågan om åtgärder varigenom delämnade personuppgifternas anknytning till uppgiftslämnarna bringas attupphöra. Självfallet måste denna anknytning få bestå så länge utvärderingen ochbearbetningen av räkningens resultat pågår. Av framgår attsamtliga resultat av FoB 1975 bör kunna slutligt redovisas omkring den 1 juli1978. Datainspektionen saknar underlag för att nu ta ståndpunkt till om den ioch för sig av integritetsskäl önskvärda avpersoni-fieringen av FoB-uppgifternakan ske i samband med nämnda slutredovisningar. Datainspektionen föreslårdärför nu att SCB särskilt utreder denna fråga. Utredningsresultatet bör, efteryttrande från datainspektionen, därefter på lämpligt sätt underställasstatsmakternas prövning. Ersättaren i datainspektionens styrelsehar reserverat sig mot styrelsens beslut och anfört att han anser att beslutbör fattas redan nu om att de insamlade personuppgifterna skallavpersonifieras sedan de överförts till datamedium. JO anser att beslut om avpersonifieringbör föreligga redan vid tiden för utsändandet av information om folk- ochbostadsräkningen för att förebygga undran och oro hos allmänheten. JK anseratt ställning bör tas till frågan om avpersonifiering redan vid beslutet omutformning av FoB 1975. För allmänheten torde det enligt JK vara angeläget att uppgiftslämnarengenom en föreskrift om tämligen snar avpersonifiering bereds garanti motframtida missbruk av uppgifterna. RRVanför att SCB:s redovisning av de förkalkylerade kostnaderna för FoB 1975 ärendast översiktliga. SCB borde enligt RRV:s mening ha presenterat enutförligare redovisning av kostnaderna som inte endast innefattar de utgiftersom drabbar SCB vid ett genomförande av en FoB 1975 utan även de kostnader somuppstår genom kommunernas medverkan. RRVdelar SCB:s uppfattning att kostnadsberäkningar av så stora undersökningar somfolk- och bostadsräkningar alltid måste innefatta en viss osäkerhet.Beräkningarna borde därför enligt RRV:s mening ha innefattat enkänslighetsanalys. Vidare borde den framför allt för SCB:s uppdragsverksamhetväl utvecklade produktionsstatistiken och kostnadsredovisningen kunnat bidramed underlag till förkalkyler för FoB 1975. RRVanför vidare att varje folk- och bostadsräkning i stort sett utrustats med nyasystem för databehandlingen. Även FoB 1975 avses bearbetas med ett nyttdatasystem för kodning, granskning, dataregistrering, sortering ochtabellutskrift. Mot denna bakgrund kan det ifrågasättas om inte de kostnadersom föranleds av initialsvårigheter i systemutnytt-iandet i samband med enfolk- och bostadsräkning skall belasta ifrågavarande räkning. SCB borde även ikalkylerna för FoB 1975 ha beräknat visst utrymme för att möta eventuellastörningar i datadriften. Med hänsyn till de stora kostnaderna anser RRV att SCBi samband med systemutvecklingen och programmeringen för FoB 1975 bör bygga inen sädan flexibilitet i systemen att dessa i huvudsak kan komma till användningäven för eventuella senare folk- och bostadsräkningar. 4 Föredraganden 4.1 Inledning Folk-och bostadsräkningar (FoB) har vanligen ägt rum . De räkningar somhar utförts vid slutet av varje tioårsperiod har därvid normalt varit av störreomfattning än de mellanliggande och har även varit samordnade internationellt. FoB1970 är den hittills mest omfattande räkningen i vårt land. FoB-dataanvänds på allt fler områden, framför allt för planerings-ochutredningsverksamhet på regional och nivå. Som exempel påanvändningsområden kan nämnas lokala befolknings- och näringslivsprognoser,trafikprognoser och trafikplanering, kartläggning av den kollektiva trafiken,kommunala bostadsbyggnadsprogram, planering och uppföljning avsaneringsverksamhet samt planering av social service och åldringsvård.Resultaten är även av betydelse för länsplaneringen och den fysiskariksplaneringen. Materialet används dessutom för att kontrollerafolkbokföringens riktighet. Vid1974 års riksdag behandlades frågan om en eventuell folk- och bostadsräkning år1975 (prop. 1974: 67, CU 1974: 20, rskr 1974: 127). Enligt civilutskottetsmening var behovet av totalundersökningar mycket väl belagt. Utskottetunderströk vikten av att en eventuell FoB 1975 utformades så att de definitivaresultaten kunde publiceras snabbare och kostnadema begränsas till en rimlignivå. anvisade för /75 . tillförberedelser för FoB 1975. Underår 1974 har () på uppdrag av Kungl. Maj:t genomförtprovundersökningar avseende dels nytt distributions- och insamlingsförfarande,dels ny produktionsteknik. Det nya förfarandet innebär bl. a. direktutsändningav förtryckta blanketter till hus- 1975: 5 32 hållenoch fastighetsägarna, som sedan sänder de ifyllda blanketterna vidare direkttill granskningsorganen. Enligt SCB har de genomförda försöken visat att detnya distributions- och insamlingsförfarandet är möjligt att tillämpa i enkommande räkning. Allmänhetens reaktion i samband med provverksamheten harvarit positiv. Mot denna bakgrund föreslår SCB att en allmän folk- ochbostadsräkning skall äga rum . Även jag anser att enfolk- och bostadsräkning bör äga rum .