prop · FY0312 · 1975-12-31 00:00:00 — En påbyggnad pä grundskyddel ulgör förtidspension fränATP, vars förmåner grundas pä och avvägs efter inkomsten av del förvärvsarbeiesom den försäkrade har ulfört under sin akiiva tid. Pensionsgrundande inkomsiär den försäkrades årsinkomst mellan en undre gräns, som motsvaras avbasbeloppel, och en övre gräns som svarar mol sju och en halv gångerbasbeloppel. Denna inkomsi omvandlas lill poäng. Pensionspoängen utgör denpensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vjd årets ingång.Pensionsrätt kan intjänas under ett visst minsta antal år Full pension är i princip 60 %av medelpensionspoängen för de 15 bästa poängåren gånger basbeloppet för denmånad pensionen avser. Full förtidspension frän AFP och ATP motsvarar avden försäkrades lön till den del den understiger 7,5 basbelopp.Kompensa-lionsivän är, i synnerhet om effeklen av skattereglerna ochbostadslillägg m. m. beaktas, högre för en person med låg inkomst än för en medhög inkomsi. Uiöver förtidspension och sjukbidrag omfatlar den aUmännaförsäkringen även andra förmåner vid invaliditet. Sålunda utgår invaliditetsersättningtiU vissa svårt handikappade som inle får förtidspension därför atlförvärvsförmågan finns kvar. Värd bidrag utgår för barn , om barnetpå grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp föravsevärt tid och i avsevärd omfattning är i behov av särskild tUlsyn och vård. Vid dödsfall kan familjepension, dvs. änkepension och barnpension,utgå tiU efterlevande. Även beträffande denna pension utgår grundförmänernafrån AFP och eventuella tilläggsförmåner från ATP. Från AFP utgår änkepension, om vissa krav i fråga omänkans ålder och äktenskapets varaktighet är uppfyllda. Med änka likställs isammanhanget kvinna som stadigvarande har sammanbott med den avlidne och somvarit gift eller har eller har haft barn med honom. Hel änkepension från AFP är90 % av basbeloppet. Den kan förhöjas med kommunalt bostadstillägg ochpensionstillskott. Barnpension från AFP utgår till dess barnet har fyllt . Från ATP utgär familjepension under vissa vUlkor.Änkepensionen bygger på pensionsrätt som den avlidne mannen har förvärvat.Pensionen är ell visst procenttal av den avlidnes egenpension, dvs. den pensionsom utgick till honom eller den förtidspension som han skulle ha fält om rättlill sådan hade inträtt vid lidpunkten för dödsfallet. Procenttalet är beroendeav om den avlidne efterlämnat barn som har räll till pension efter honom. Finnsinle barn, är änkepensionen av egenpensionen, annars . Ävenbarnpensionen frän ATP är knuten till den avlidnes egenpension. Den utgår liUbarn . Från yrkesskadeförsäkringen utgår ersällning förläkarvård, tandläkarvård, sjukhusvård, resor, läkemedel och särskildahjälpmedel, t. ex. proteser. Vidare kan utgå sjukpenning, livränta vidinvaliditet, vårdbidrag, efterlevandeUvränta och begravningshjälp. Dessaförmåner aktualiseras emellertid försl efter den s. k. samordningstidens slul.Under denna tid, som uppgår , utgår ersättningen frånsjukförsäkringen enligl AFL. De flesta yrkesskadefallen regleras därmed inomAFL:s ram. Om skadan kvarstår efter 90-dagarsperiodens utgång, utgår emellerlidall ersättning från yrkesskadeförsäkringen. Invalidlivränta utgår lUl den skadade, om skadan efter delakuta sjukdomstillståndets upphörande medför invaliditet som nedsätter arbetsförmågan med minsl . Livräntan kan fastställasför eller utan tidsbegränsning. Den bestäms med ledning av ettersättningsunderlag, som är maximerat till f. n. omkring 30 000 kronor.Ersättnings-underlaget utgör viss del av den skadades ärliga arbetsförtjänstföre skadan. Arbetsförtjänsten fär ibland uppskattas, t. ex. om den försäkradeinte har haft regelbunden inkomst eller om inkomstnivån har förändrats underårel närmasl före skadans inträffande. Hushållsarbete i hemmet Ukställs iskälig mån med förvärvsarbete, om det har hindrat den försäkrade attförvärvsarbeta i full utsträckning. Livräntan utgör en viss andel av ersällningsunderlaget.Denna andel är mindre ju lägre invaliditetsgraden är. Graderingen av invaliditetensker med hänsyn lill skadans beskaffenhet och dess inverkan inle bara pä denskadades förmåga i allmänhet att bereda sig inkomsi av arbeie ulan även pä hansförmåga att ulöva silt yrke. Nedsättningen graderas frän lill i en24-gradig skala. För de vanligaste skador som drabbar kroppsarbetare finns s.k. normalgrader, vilka används som utgångspunkt vid bedömningarna och som iviss omfattning har samlats i tabeller. Avvikelser uppåt eller nedål igraderingen av en viss skada kan vara moliverad av skadans oUka betydelse iskUda yrken. Däremoi tillmäts den skadades ålder inle så stor roll. Föranlederviss skada omskolning, kan livränta beräknas efter 100-procentig invaliditet omden skadade inte uppbär lön . Ocksä i andra fallförekommer del all invaliditelsgraden beräknas högre under liden närmasl efterskadan. Det sker dä för all underlälta den skadades anpassning till sill gamlayrke eller liU ett nytt yrke (s. k. anpassningsersätlning). Livränta kan omprövas, om väsentlig ändring inträder i deförhållanden som har varil avgörande för ersältningsbeslutet. Jämkning ilidigare beslutad ersättning kan ske såväl uppåt som nedåt. När skäl föreliggerkan livränta enligl 16 § YFL även bytas ut mot engångsbelopp. Ulbyte bör dockske endasi i fall dä det kan anses säkert att engångsbeloppet kommer tillförnuftig användning. Större försiktighet än annars bör iakttas i fråga omhögre invalidilelsgrader och myckel stora kapitalbelopp. Beträffande smålivräntor kan man emellertid vara ganska liberal (prop. 1954:60 s. 175). Efterlevandelivränta kan utgå till änkling eller änka,frånskild make, barn under 19 är saml föräldrar lill den försäkrade. Med änkalikställs ogift kvinna, som .sedan avsevärd tid sammanlevt med den avlidne underäkienskapsliknande förhållanden, liksom under vissa förutsättningar kvinnasom var trolovad med den avlidne. Förmånen är inle behovsprövad när del gälleränka och barn. I fräga om änkling och föräldrar utgår livränta, om denefterlevande genom dödsfallet kommer alt sakna erforderUgt underhåll. Livränta till änka utgår med ell årsbelopp molsvarande 1/3av den avlidnes årliga arbetsförtjänst, beräknad pä samma säll som gäller närersältningsunderiag fastställs. När änkan fyllt 67 är sänks livräntan lill 1/4av arbetsförtjänsten. Om änkan gifter om sig eller avsevärd tid sammanlever medannan under äkienskapsliknande förhållanden, upphör I vissa fall kan dock i stället enengångsersättning utgå. Livränta tUl änkUng får högst motsvara Uvränla ellerengångsersättning till änka. Livränta tiU frånskild make utgår så länge denavlidne varil skyldig alt utge underhällsbidrag och uppgår, inom de gränser somgäller för livränta tiU änka, lill bidragets belopp. TiU barn, såväl i som ulomäktenskapet, utgår Uvränta med 1/6 av arbetsförtjänsten. Slutligen kan fadereller moder till den avUdne få Uvränla med belopp som högst motsvarar 1/6 avarbetsförtjänsten. SamtUga livräntor är värdesäkrade genomanknytning till basbeloppel. 2.3.4 Förmåner på grund av anställningsavtal Anställda i statlig tfänst Förmånerna liU stalsansläUda utges som regel direkl av denståtlige arbelsgivaren. En konstruktion med försäkring, meddelad av staten tillförmån för arbetstagarna, förekommer dock vid vissa typer av förmåner, t.ex.ersättning ur statens grupplivförsäkring. De flesta statstjänstemän har rält tiU sjuklön. Reglerhärom finns i det allmänna avlöningsavtalel för statliga och vissa andratjänstemän (AST) samt i några ytterligare avtal. Regler om pension finns främst i statens aUmännatjänstepensionsreglemente (SPR). Enligl dessa regler kan sjukpension ulgå tiUansläUd, som tiU följd av förlust av eller nedsättning i arbetsförmågan är förframtiden oförmögen att pä elt lillfredsställande sätl ulföra honom åliggandearbete och därför har förklarats skyldig avgå eller beviljats rätt att avgå.Sjukpensionen är inte anpassad till någon gradering i arbetsned-sättningen. Enperson kan aUtså ha full SPR-pension men förtidspension enligt AFL med endast2/3 eller 1/2 av fullt belopp. Vidare kan famUjepension tillerkännas barn under19 är, änka eller änkling om äktenskapet ingåtts innan den anställde har fyllt60 år samt, under vissa förutsättningar, frånskild hustru eller man. Också förmånerna lill kommunalanställda utges som regeldirekt av arbetsgivaren. Anställda hos kommuner och landsting har enliglkollektivavtal rält till sjuklön som garanterar dem en viss total kompensationför inkomstbortfall vid sjukdom. De anslälldas rätt till pension regleras i reglementen(KPR och LKPR). Sjukpension kan utgå vid en arbetsoförmåga om minst 50%.Pensionen utgår med så stort belopp som motsvarar arbetsoförmågan. Reglerna omfamiljepension överensstämmer väsentligen med vad som gäUer inom den statligapensioneringen. För kommunaltjänstemän med statligt reglerade löner, l.ex.lärare i grund- och gymnasieskolan, gäller samma regler om sjuklön och pensionsom för de statsanstäUda. Anställda i enskild tfänst Sjuklöneförmäner till tjänstemän i enskild tjänstutbetalas som regel av arbelsgivaren direkt, medan deras pensionsförmåner utgärpå grund av försäkring, närmare bestämt kollektiv Ijänstepensionsförsäkring.Del förekommer också atl arbelsgivaren tecknar kollektiv sjukförsäkring försina anställda. Att enskild arbelsgivare direkt betalar ut sjuk- ellerålderspension till anställd kan länkas förekomma, men dessa fall är så ovanligaalt de kan lämnas därhän i detta sammanhang. Sjuklön tiU tjänstemän regleras i kollektivavtalen omallmänna anställningsvUlkor. Pension liU tjänstemän utgår antingen genom altarbetsgivaren tecknar försäkring i () -kollektiv Ijänstepensionsförsäkring som är en form av livförsäkring - eUer iannan försäkringsanstalt eller genom att han överlämnar nödvändiga medel lillpensionsstiftelse. En tredje väg är anslutning tUl understödsförening sommeddelar pensionsförsäkring. Pensionsförmånernas omfattning regleras närmare iden s.k. ITP-planen (industrins och handelns tUläggspension för tjänstemän ocharbetsledare) och motsvarande pensionsplaner för tjänstemän och arbetsledarepå andra områden av arbetsmarknaden. Enligt ITP-planen utgär sjuk- ochålderspension vid arbetsoförmåga pä grund av sjukdom eller olycksfaU mellan 21år och pensionsåldern, om arbetsoförmågan uppgår till minsl och har varatminsl . Vidare kan familjepension enligl ITP-planen utges lillefterlevande make och barn. Till arbetare på LO-området utgår ersättning från AGS(av-talsgruppsjukförsäkringen). Försäkringen har lill syfte att ge motsvarandeförmåner som tjänstemännen åtnjuter i form av sjuklön saml sjuk- ochålderspension enligt ITP-planen. Försäkringen, som tecknas av arbetsgivaren,är att anse som s.k. lång sjukförsäkring. Den är inte tidsbegränsad. Försäkradarbetare, som på grund av sjukdom eUer olycksfall har blivit arbelsoförmögentiU , har efter en karenslid rält liU ersättning underhela den akuta sjukdomstiden och ev. följande invalidiletstid, dock längst tiUdess att han fyller 67 är. Anställda i såväl offentlig som enskUd tjänst bereds ettenhetligt skydd genom statens grupplivförsäkring resp. TGL(tjänslegrupplivförsäk-ringen), som har karaklär av summaförsäkring. Ersättningutgår vid dödsfall med vissa engångsbelopp, som varierar med hänsyn tiU denavlidnes ålder. Efterlämnar den avlidne barn som vid dödsfallet inte fyllt 20är (enligl statens grupplivförsäkring) resp. (enligt TGL), utgår vissatilläggsbelopp. 2.3.5 Förmåner från egen person för säkring Livförsäkring är antingen dödsfallsförsäkring ellerlivsfallsförsäkring. Vid dödsfaUsförsäkring betalas försäkringssumman ulvid den försäkrades Vid livsfallsförsäkring sker utbetalning när denförsäkrade uppnår viss ålder. Vissa Uvförsäkringar inrymmer ett sparande, dvs.försäkringen medför under alla förhällanden utbetalning av försäkringsbelopp.Andra livförsäkringar är rena riskförsäkringar. Livförsäkring utfaller i form av antingen visst kapital -som utgår på en gäng eller i delposter, s. k. rater - eller livränta under deneller de försäkrades livslid eller viss annan tid. De viktigaste formerna avlivförsäkring är sammansatt kapitalförsäkring, ren kapitalförsäkring,kapitalförsäkring för livsfall och pensionsförsäkring. Vid sammansattkapitalförsäkring utbetalas försäkringssumman antingen då viss ålder uppnåseUer vid dödsfall . kapitalförsäkring innebär att kapitalbelopputbetalas vid dödsfall, eventueUt endast vid dödsfaU som inträffar före vissålder. Vid kapitalförsäkring för livsfall utbetalas kapitalbelopp då viss ålderuppnås. Frän pensionsförsäkring utgär vanligen betalning i rater under visstanlal år eller frän viss ålder under den eller de försäkrades livstid. Grupplivförsäkringar har under senare är fäll myckel storspridning. Exempel utgör TGL (se avsnitt 2.3.4). Också rent friviUiggrupplivförsäkring har stor utbredning och omfattar över tre miljonerförsäkringstagare. Försäkringssumman motsvarar som regel den försäkradesårslön. Även pensionsförsäkring tecknas ofta kollektivt. Exempel pä sådanpensionförsäkring är SPP-försäkring av förmåner enligt ITP-planen (se avsnitt2.3.4). Genom grupplivförsäkring som innefattar rätt tiUförtidsutbetalning bereds även skydd mot olycksfall och sjukdom. Dennaförsäkringsform innebär att den försäkrade vid varaktig arbetsoförmåga på grundav sjukdom eUer olycksfall kan för eget bruk få disponera viss del av deltecknade beloppel. Försäkringsformen kan anses ligga olycksfallsförsäkringenmycket nära. Olycksfallsförsäkring karakteriseras av att ersällningutgår med visst i försäkringsavtalet bestämt belopp vid dödsfall ellerinvaliditet till följd av olycksfall. Med olycksfall förstås kroppsskada somhar drabbat den försäkrade ofriviUigl genom plötslig yttre händelse. Vidövergående arbetsoförmåga kan dagsersättning utgå med visst iförsäkringsavtalet besläml belopp per dag. Försäkringen kan vara antingenindividuell eller kollektiv och kombineras ofta med livförsäkring. Ersättning för invaliditet utgår vid bestående förlusteller nedsättning av arbetsförmågan. Till grund för invaliditetsbedömningenläggs sådana av olycksfallet föranledda skador och symptom som kan objektivtfastställas. När del gäller större skador sker bedömningen avinvaliditelsgraden efter förvärvsmässiga grunder. Därvid lar man hänsyn tUl denförsäkrades vanliga arbete och annat arbeie som motsvarar hans krafter ochfärdigheler oeh som rimligen kan begäras av honom med hänsyn tiU hans ålder,ulbildning och tidigare verksamhet. Beträffande mindre skador, där den förvärvsmässiga invaliditeten är lägre än , skerbedömningen däremot efter samma medicinska labell som används inomyrkesskadeförsäkringen. Även vid de siörre skadorna har tabellinvaliditetenbetydelse. Vid sådana skador som finns i tabellen skall nämligeninvaliditetsgraden alltid sättas tUl minst det värde som tabellen upptar. Invaliditelsersättningen utgår i regel i form avengångsbelopp. Dessutom kan ersättning utgå för hjälpmedel och andra åtgärder.Vid högre invaliditetsgrader förekommer ocksä olika tiUägg tillinvaUditetsersätt-ningen (hjälplöshetstUlägg, rehabiliteringstillägg). Avsiktenär dock att de successivt skaU avlösas av en möjlighet alt, vid sidan avstandardförsäkringen, teckna en försäkring som ger ersättning först fr. o. m.50% invaliditet. Dagsersättning vid arbetsoförmåga är ett frivilligtmoment. Rält till dagsersättning föreligger, om olycksfallsskadan förorsakarett sjukdomstillstånd med arbetsoförmåga av . Förlust avarbetsförmågan medför rätt till hela försäkringsbeloppet för dagsersättning.Nedsättning av arbetsförmågan med minsl medför rätt till en sä stor del avdetta belopp som svarar mot nedsättningen. Ersällning utgär efter viss karenstidså länge arbetsoförmågan varar, dock längst till dess rätt till invaliditetsersättningföreligger. Ersättning ur olycksfallsförsäkring kan också utgå förläkekostnader, tandskadekostnader och resekostnader. Även rätt tilldödsfallsersättning föreligger, om olycksfallskadan föranleder den försäkradesdöd från olyckstillfället. Denna ersättning utgår i form avengångsbelopp. Sjukförsäkring kan vara kort eller lång. Den kortasjukförsäkringen har kort avtalstid och siktar främst till att ge ett skyddunder den . Denna försäkringsform har numera begränsadspridning och saknar intresse i detta sammanhang. Den länga sjukförsäkringen äri sin traditionella form ouppsägbar frän försäkringsgivarens sida och har långersättningstid, ofta fram till dess alt försäkringstagaren fyller 65 eller 67år. Utvecklingen av den allmänna försäkringens förmåner och avanslällningsförmänerna har emellertid starkl försämrat betingelserna för längsjukförsäkring i denna form. Den kan numera - med bibehållande av den längaersätiningsliden - endast tecknas med kort premiebindnings-tid, ej över 5 är.Denna försäkringsvariant fär allt större betydelse som komplement tUlförmånerna frän AFP och ATP samt ITP-förmäner. Försäkringsformen inriklasnumera pä all upp till lämplig kompensationsnivå (avinkomstförlusten) fylla ut grundförmänerna. Försäkringen tecknas antingenindividuellt eller i grupp (t. ex. AGS). Ersättning från sjukförsäkringen utges vid säväl sjukdomsom olycksfall (i eller utom arbete). Rätt till ersättning föreligger, om denförsäkrades arbetsförmåga är nedsatt med minsl på grund av sjukdom eller olycksfall. Fullständig arbetsoförmågamedför rält till hela försäkringsbeloppet. Vid nedsättning av arbetsförmåganmed minst hälften utgår ersättning med så stor del av försäkringsbeloppet somsvarar mot nedsättningen. Till grund för bedömningen av arbetsoförmågan läggssådana symptom som kan fastställas objektivt. Genom ersättningen kompenseras i försia handinkomstförlust. Försäkringen kan emellertid byggas ut sä att den t. ex. förrörelseidkare även ger skydd för oundvikliga fasla kosinader . Ivissa fall kan den också tecknas för person som inte har inkomster.Ersättningen betalas ut med månadsbelopp efter en viss karenslid, varierandemellan och . S. k. flytande karens innebär att ersällning inleutgår dä den försäkrande uppbär sjukpenning enligt AFL.Ersättningen lämnas då vanligen från den tidpunkt då den försäkrade fårförtidspension enUgt AFL. 2.4 Samordning mellan skadestånd och andra förmåner vidpersonskada När skadestånd sammanträffar med annan förmän som utgärmed anledning av skadan, uppslår frågan om och i vilken omfattning förmånernaskall påverka varandra. Några enhetliga grundsatser angäende förhållandetmellan skadestånd och andra förmåner vid personskada finns f. n. inte. De principer som gäller inom skadeständsrällen framgår ivissa hänseenden av annan lagstiftning än den rent skadesländsrättsliga. Iandra hänseenden har i lagstiftningen helt lämnats öppet vad som skall gällavid sammanträffande med skadestånd. I viss omfattning styrs samordningen därvidav vad som gäller om regressrätt beträffande den andra förmånen. Föreliggerregressrätt för den som utger förmånen, mäste denna nämligen avräknas päskadeståndet. 1 den män nuvarande regressbestämmelser inte gör det nödvändigtmed en avräkning "krona för krona", kan samordningen ske efter meraskönsmässig grund. Nuvarande principer om samordningen bärs upp av iblandganska skilda intressen och kan därför ge olika resultat beträffande olikaslags förmåner. Förmåner som utgår från socialförsäkringen avräknas till helasill belopp från skadeståndet. Delsamma gäller beträffande förmåner på grund avanställningsavtal som utges direkl av arbetsgivaren. Anställningsförmåner somutgår ur personförsäkring för anställd reducerar däremoi inte skadeståndet.Inte heller förmåner pä grund av egen personförsäkring avräknas påskadeståndet, om försäkringen - som oftast är fallet - har karaktär avsummaförsäkring. Om regressförbehäll undanlagsvis skulle finnas beträffandeförsäkringsförmånen, lorde denna dock inle kunna utgå vid sidan avskadeståndet. När skadestånd sammanträffar med annan förmån som skallinverka pä prövningen, sker samordningen antingen enligt en brullomelod ellerenligl en neltomelod. Bruttoinetoden innebär att skadeståndet fastställs tUl elt belopp som svarar mot hela skadan men atl vidbetalningen avdrag sker för de andra förmåner som utgår eller kommeratt ulgå. Skadeståndets storlek blir alltså vid varje utbelalningstillfäUeberoende av hur stora de andra förmånerna är för molsvarande lidsperiod. Enligtnettometoden däremot sker en slutlig avräkning redan när skadeståndet prövas.Skadeståndet fastställs därvid till ett nettobelopp, motsvarande skillnadenmellan den totala skadan och de andra förmånerna liU deras akluella belopp. Omdessa förmåner därefter ändrar slorlek, påverkar della inte skadeståndet. Nären förmän som skall samordnas med skadestånd är förenad med regressrätt, kaninle nellometoden utan endasi bruttometoden användas. Dä måste nämligen förmånenoch skadeståndet i den män regressförpliktelsen inte fullgörs med ettengångsbelopp - kontinuerligt anpassas tUl varandra för all inte denskadeslåndsskyldige skall drabbas av större samlad börda än vad som svarar motsjälva skadan. Ävenbeträffande förmåner, som enligt ersättningsanordningar med anknytning tillskadeständsrällen utgår i stället för skadestånd, finns regler om samordningmed andra utgående förmåner. För trygghetsförsäkringens del gäller att denskadeUdande inte har rätt till ersättning i den mån ersättning kan utges fränslal, kommun, försäkringsanslalt, arbetsgivare eller annan i form av periodiskersättning eller i form av ersättning för kostnader, sveda och värk, lyte ochmen eller allmänna olägenheter. Vid samordningen skall hänsyn las tillskattefrihet som kan föreligga belräffande uigående förmåner. Samordning skallinle ske beträffande ersättning på grund av försäkring som tecknats och i sinhelhet betalats av den skadelidande utom när fräga är om kostnader. Avsiklen äratt liknande samordningsprinciper skaU iakttas inom patientförsäkringen. Också ifråga om det inbördes förhållandet mellan andra uigående förmåner än skadeståndgäller särskilda regler om samordning. Inom t. ex. socialförsäkringen skallenligt huvudregeln förtidspension från den aUmänna försäkringen minskas med trefjärdedelar av yrkesskadelivränta som utgår som pensionen. 2.4.2 Samordning med socialförsäkringen Förhållandel mellan skadestånd och förmåner frånsocialförsäkringen regleras inom socialförsäkringens ram, främsi 20 kap. 7 §AFL och 51 § YFL. Denna reglering innebär alt den skadelidande kan krävaskadestånd endasi för utgift eUer förlust som socialförsäkringen inte täcker.Skadestånd för framlida inkomstförlust i form av livränta reduceras alltså medsamtidigt utgående förtidspension frän AFP och ATP, livränta enligl YFL etc.Dessa förmåner från socialförsäkringen kan som nämnts i sin tur hasamordnats med varandra sä atl överkompensation inte uppkommer. Samordningenmellan skadestånd och förmåner frän socialförsäkringen skall i princip skeendast beträffande ersättningar som är av samma nalur. Ersättning förinkomstförlust som utgär t. ex. i form av förtidspension enligt AFL ställsalltså mot skadeståndslivränta som avses täcka sådan I allmänhet torde del i rättstillämpningen inteha uppkommit några större problem när det gällt att avgöra om förmåner frånolika håll är av likartad nalur och alltså kan avräknas mol varandra. När skadeståndethaft övervägande karaktär av ersättning för olika besvär, fördyradelevnadsomkostnader e. d. (besvärslivränta), har emellertid samordning ansettsinte böra ske, trots alt såväl skadestånd som socialförsäkringsförmän utgått iform av livränta. Förmånersom utgär frän socialförsäkringen med anledning av en personskada kan intekrävas äter från den skadeslåndsskyldige. 1 och med att regress alltså inte kanutövas, föreligger inle nägot hinder mol att samordningen mellan periodisktutgående förmån från socialförsäkringen och skadestånd i form av livränta skerenUgl nettometoden. Inom skaderegleringen förekommer emellertid i mänga fallatt bruttometoden används vid samordningen. Detla torde i viss mån hänga sammanmed all regressrätt inom socialförsäkringen avskaffades helt först ochatl samordningen aUtså i vissa faU kunde ske endast enligtbruttometoden.