prop · FZ0364 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1975/76:64 med förslag till lag om ändring i m.m.; Regeringen föreslår attantaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokolletovaimämnda dag. I propositionen föreslås vissa ändringar i reglerna om valav nämndemän. En minoritet inom kommunfullmäktige skall vid val av nämndeman itingsrätt kunna påkalla tillämpning av proportionell valmetod i deundantagsfall, där någon överenskommelse mellan partigrupperna om fördelningenav kommunens nämndemansplatser inte kan nås. Den nuvarande sexåriga mandattidenför nämndeman behålls. En nyhet är emellertid att hälften av nämndemännen skalltillsättas , sedan nyval av kommunfullmäktige ägt rum. Uppgiften att utse nämndemän ifastighetsdomstol föreslås bli överförd till landstingen. Beträffande nämndemäni fastighetsdomstol föreslås i övrigt liknande bestämmelser som för nämndemän itingsrätt. Detsamma gäller i fråga om val av nämndemän i skatterätt ochlänsrätt. I propositionen föreslås också atttingsrätts sammansättning skall kunna förstärkas med en juristdomare och ennänmdeman vid huvudförhandling i vidlyftiga brottmål. Vidare föreslås att detreligiösa inslaget i vittneseden och andra eder inför domstol skall tas bort. Ifortsättningen skall enligt propositionen ed avges på heder och samvete. Förslagen om nämndemans val avsesträda i kraft . Övriga förslag avses träda i kraft den 1januari 1976. 1975/76:64 3 Lag om ändring, i Härigenom föreskrives i fråga om ' dels att 4 kap. 7 S och 36 kap. 12 S skall upphöra attgälla, dels att 1 kap. 3 och 4 SS, 4 kap. 5, 6, 8 och 11 SS, 5kap. 7 S, 6 kap. 2 §, 12 kap. 3 §, 29 kap. 1, 3 och 6 §§, 36 kap. 11, 13-15och 21 §§ samt 40 kap. 9 och 14 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Tingsrätt är i tvistemål domför med tre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå av en lagfaren domare och nämnd. Tingsrätt är i tvistemål domför medtre lagfarna domare. Flera än fyra lagfarna domare må ej sitta i rätten. I brottmål skall tingsrätt bestå aven lagfaren domare och nämnd. Kan huvudförhandling i målet beräknas krävaminst , må dock två lagfarna domare och nämnd sitta i rätten. Tingsrätt är domför med en lagfaren domare vid måls avgörande utan huvudförhandling, vid annan handläggning, som ej skervid huvudförhandling eller syn å stället, vid sådan huvudförhandling i tvistemål, som hålles iförenklad form, vid huvudförhandling och syn åstället i mäl om brott för vilket icke är stadgat svårare straff än böter. 4 §3 I domsaga skola finnas nämndemän till det antal, somhovrätten efter tingsrättens hörande bestämmer. I nämnd skola sitta fem nämndemän. Inträffar förfall för nämndeman sedan huvudförhandling påbörjats, är rätten domför med fyra i nämnden. I nämnd skola sitta fem nämndemän.Om det är påkallat med hänsyn till målets omfattning eller annan särskildomständighet, må dock sex sitta i nämnden. Inträffar förfall för nämndemansedan huvudförhandling påbörjats, är rätten domför med fyra i nämnden. Tingsrätten fördelar tjänstgöringenmellan nämndemännen efter samråd med dem. 1 Senaste lydelse av 36 kap. 12 S 1%8:193. - Senastelydelse 1969:244. ' Senaste lydelse 1%9:244. 5 S Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun, fördelar rätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till deras folkmängd; varje kommun skall dock utse minst en nämndeman. förrättas av kommunens fullmäktige. Nämndeman utses genom val. Hör till domsaga mer än en kommun,fördelar rätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till derasfolkmängd, varvid iakttages att varje kommun skall utse ett jämnt antal nämndemän. förrättas av kommunens fullmäktige.Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande sommotsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med detantal personer valet avser, ökat med I. Om förfarandet vid sådant proportionelltval är särskilt föreskrivet. väljes halva antaletnämndemän inom domsagan. Då nämndeman skall väljas, skall rättengöra anmälan därom till den som har att föranstalta om valet. Ej må annan vägra att mottaga uppdrag som nämndeman än den som fyllt eller eljest uppgiver giltigt hinder. Den som avgått ur nämnden vare ej skyldig att åter inträda förrän . Rätten prövar självmant den valdes behörighet. Valbar till nämndeman är myndig svensk medborgare, som ärmantalsskriven och boende inom kommunen samt ej fyllt . Lagfarendomare, befattningshavare vid domstol, åklagare, polisman eller advokat ellerden som eljest har till yrke att föra andras talan inför rätta må ej varanämndeman. Valbar till nämndeman är myndig svensk medborgare, som ärkyrko-bokförd i kommunen och ej fyllt . Lagfaren domare, befattningshavarevid domstol, åklagare, polisman eller advokat eller den som eljest har tillyrke att föra andras talan inför rätta må ej vara nämndeman. * Senaste lydelse 1969:244. ' Senaste lydelse 1969:244. Nämndeman väljes , dockäge han avgå . Visar nämndeman giltigt hinder, må rätten äventidigare entlediga honom. Nämndeman, som fyllt , äge ock avgå urnämnden. Upphör nämndeman att vara valbar, vare uppdraget förfallet; dock måden som uppnått ålder utan hinder därav tjänstgöra vid fortsattbehandling av mål, i vars handläggning han förut deltagit. Avgår nämndeman ,utses ny nämndeman för återstående tid. Ändras antalet nämndemän inom domsagan,får nytillträdande nämndeman utses än som följer av förstastycket. Domare skall, innan han måtjänstgöra, avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar inför denallsmäktige och vid hans heliga ord. att jag vill och skall efter mitt bästaförstånd och samvete i alla domar rätt göra, ej mindre den fattige än denrike, och döma efter lag och laga stadgar; aldrig lag vränga ellerorätt främja för släktskap, svågerskap, vänskap, avund, illvilja ellerräddhåga, ej heller för mutor och gåvor eller annan orsak, under vad sken detvara må; ej den saker göra, som saklös är, eller den saklös, som saker är. Jagskall varken förr, än domen av-säges, eller sedan uppenbara dem, som till rättagå, eller andra de rådslag rätten inom stängda dörrar håller. Detta allt villoch skall jag som en ärlig och uppriktig domare troget hålla." Ed skall avläggas inför domstol eller inför rättensordförande. Med domstolens eller ordförandens tillstånd må den, som på grundav sin åskådning i religiöst hänseende hyser betänklighet mot att avlägga ed,i stället avgiva försäkran på heder Domare skall, inrian han måtjänstgöra, avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrarpå heder och samvete, att jag vill och skall efter mitt bästa förstånd ochsamvete i alla domar rätt göra, ej mindre den fattige än den rike, och dömaefter lag och laga stadgar; aldrig lag vränga eller orätt främja försläktskap, svågerskap, vänskap, avund, illvilja eller räddhåga, ej heller förmutor och gåvor eller annan orsak, under vad sken det vara må; ej den sakergöra, som saklös är, eller den saklös, som saker är. Jag skall varken förr, ändomen avsäges, eller sedan uppenbara dem, som till rätta gå, eller andra derådslag rätten inom stängda dörrar håller. Detta allt vill och skall jag som enärlig och uppriktig domare troget hålla." Ed skall avläggas inför domstoleller inför rättens ordförande. « Senaste lydelse 1963:149. ' Senaste lydelse 1959:257. och samvete av samma innehåll i övrigt, som sägs i förstastycket. 7 S" Den som anställes somallmän tolk eller eljest förordnas att biträda som tolk skall inför rättenavlägga ed, att han efter bästa förstånd skall fullgöra det uppdrag, somlämnats honom. Finnes anledning antaga att den som förordnas att biträda somtolk skall erhålla ytterligare uppdrag som tolk vid domstolen, må han avläggaed som avser även framlida uppdrag. Angående eds utbytande mot försäkranpå heder och samvete gälle vad om vittnesed är stadgat. 2 §" Protokollet skall föras av befattningshavare vid rätteneller lagfaren ledamot av rätten samt undertecknas av honom. Ordföranden äge,då omständigheterna föranleda därtill, själv föra protokollet. Ej må den anlitas som protokollförare, vilken till sakeneller till någondera parten står i sådant förhållande, att hanstillförlitlighet därigenom kan anses förringad. Den som ej avlagt domaredskall, innan han må tjänstgöra såsom protokollförare, inför domstol ellerinför rättens ordförande avlägga ed, att han skall efter bästa förståndfullgöra uppgiften såsom protokollförare och icke för någon uppenbara derådslag rätten inom slängda dörrar håller. Angående eds utbytande mot försäkranpå heder och samvete gälle i tillämpliga delar vad om domared är stadgat. Ej må den anlitas som protokollförare,vilken till saken eller till någondera parten står i sådant förhållande, atthans tillförlitlighet därigenom kan anses förringad. Den som ej avlagt domaredskall, innan han må tjänstgöra såsom protokollförare, inför domstol ellerinför rättens ordförande avlägga ed, att han skall efter bästa förståndfullgöra uppgiften såsom protokollförare och icke för någon uppenbara derådslag rätten inom stängda dörrar håller. 3 §'« Lagfaren domare i eller rättsbil-dad befattningshavare vidallmän domstol eller allmän åklagare eller utmätningsman må ej vara ombud, medmindre regeringen för visst mål giver lov därtill. Vad nu sagts skall dock ejavse den som, under » Senaste lydelse 1973:240. ' Senaste lydelse 1960:161." Senaste lydelse 1974:573. Lagfaren domare i eller rätts-bildad befattningshavare vidallmän domstol eller allmän åklagare eller utmätningsman må ej vara ombud, medmindre regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer giver lov därtill. tjänsfiedighet, i utbildningssyfte tjänstgör såsom biträdeåt advokat. nu sagts skall dock ej avse den som, under tjänstledighet,i utbildningssyfte tjänstgör såsom biträde åt advokat. Ej må nämndeman vid den domstol han tillhör föra annanstalan. 1 §" Yppas vid överiäggninglill dom eller beslut skiljaktiga meningar, skall omröstning ske. säte i rätten, säge ordföranden först sin mening och iii-hämte därefter nämndens. Har nämndsäte i rätten, säge först ordföranden och, om ytterligare en lagfaren domaresitter i rätten, sedan denne sin mening. Ordföranden inhämte därefter nämndensmening. Vid omröstning i annal fall skall den yngste i rätten först yttra sigoch sedan var efter annan, såsom de hava säte i rätten. Har målet beretts avviss ledamot, säge han först sin mening. angive de skäl, vara han grundar sin mening. Yppas, då nämnd har säte i rätten, annan mening änordförandens och förena sig minst fyra eller, då i nämnden äro endast fyra,minst tre nämndemän om skälen och slutet, gälle nämndens mening; i annat fallgälle ordförandens. " Senaste lydelse 1958:8. ' Senaste lydelse 1971:218. Yppas, då rätten består av en lagfarendomare och nämnd, annan mening än ordförandens och förena sig minst fyra eller,då i nämnden äro endast fyra, minst tre nämndemän om skälen och slutet, gällenämndens mening; i annat fall giille ordförandens. Yppas, då rätten består av tvålagfarna domare och nämnd, annan mening än sådan som omfattas av de lagfarnadomarna och förena sig, när sex sitta i nämnden, minst fem och eljest minstfyra nämndemän om skälen och slutet, gälle nämndens mening. I annat fall gälleden mening som omfattas av de lagfarna domarna. Förena sig dessa ej om enmening, gälle av deras meningar den som biträdes av de flesta av nämndemänneneller, om lika många biträda vardera meningen, den somär lindrigast; kan ejnågon mening anses som lindrigare, gälle ordförandens. Om det erfordras, skeri fall som avses fortsatt omröstning inom utröna hur mångasom biträda vardera meningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid omröstning, då nämnd ej harsäte i rätten, gälle den mening, som omfattats av mer än hälften avledamöterna. Har någon mening erhåJlit hälften av rösterna och är denna denlindrigaste, gälle den meningen; vid särskild omröstning, huruvida villkorligdom skall meddelas eller skyddstillsyn, ungdomsfängelse eller interneringådömas eller förordnande meddelas om överlämnande till särskild värd, så ockeljest, dä ej någon mening kan anses som lindrigare, gälle dock den mening, somerhållit hälften av rösterna och bland dem ordförandens. Beträffande omröstning i fråga, som hör till rättegångenoch ej avser ansvar eller som rör enskilt anspråk, så ock i fråga enligt 5 Seller om rättegångskostnad, gälle vad i 16 kap. är stadgat; angående häktningeller åtgärd, som avses 125-28 kap., äge dock vad i detta kapitel föreskrivesom omröstning i fråga om ansvar motsvarande tillämpning. Föres i brottmål talanom enskilt anspråk vare rättens avgörande i ansvarsfrågan bindande vid prövningenav det enskilda anspråket. säte i rätten, skall även vid tillämpningav reglerna i 16 kap. gälla vad i 1 S andra stycket och 3 S första stycket idetta kapitel är stadgat. Beträffande omröstning i fråga, som hör till rättegångenoch ej avser ansvar eller som rör enskilt anspråk, så ock i fråga enligt 5 Seller om rättegångskostnad, gälle vad i 16 kap. är stadgat; angående häktningeller åtgärd, som avses i 25-28 kap., äge dock vad i detta kapitel föreskrivesom omröstning i fråga om ansvar motsvarande tillämpning. Föres i brottmål talanom enskilt anspråk, vare rättens avgörande i ansvarsfrågan bindande vid prövningenav det enskilda anspråket. säte i rätten, skall även vid tillämpningav reglerna i 16 kap. gälla vad i 1 S andra stycket och 3 S första och andrastyckena i detta kapitel är stadgat. Innan vittne avgiver sin berättelse, skall vittnet medhanden på avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar inför denallsmäktige och vid hans heliga ord, att jag skall säga hela sanningen ochintet förtiga, till-lägga eller förändra." Innan vittne avgiver sin berättelse,skall vittnet avlägga denna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrarpå heder och samvete, att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga,till-lägga eller förändra." Senaste lydelse 1969:244. Ed eller försäkran må ej avläggasav 1. den som ärunder ; eller 2. densom på grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning avsjälsverksamheten finnes sakna erforderlig insikt om betydelsen av ed ellerförsäkran. Ej heller må i brottmål ed eller försäkran avläggas avnågon den tilltalade närstående, som avses i 3 S. Ed må ej avläggas av 1. den som ärunder femton är; eller 2. den sompå grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning avsjälsverksamheten finnes sakna erforderlig insikt om betydelsen av ed. Ej heller må i brottmål ed avläggas av någon dentilltalade närstående, som avses i 3 S. Innan vittne höres, erinre rätten vittnet om hanssanningsplikt så ock, då ed eller försäkran avlagts, om vikten därav. När skäläro därtill, skall vittnet tillika erinras om innehållet i 5 och 6 SS. Innan vittne höres, erinre rätten vittnet om hanssanningsplikt så ock, då ed avlagts, om vikten därav. När skäl äro därtill,skall vittnet tillika erinras om innehållet i 5 och 6 SS. Ed eller försäkran skall avläggasav varje vittne för sig. Vittne, som ånyo höres i målet, må vittna å förut avlagded eller försäkran; vittnet skall av rätten erinras om att denna ed eller försäkranalltjämt är bindande för honom. Ed skall avläggas av varje vittne för sig. Vittne, som ånyo höres i målet, må vittna å förut avlagded; vittnet skall av rätten erinras om att denna ed alltjämt är bindande förhonom. Vägrar vittne utan giltigt skäl att avlägga ed ellerförsäkran eller att avgiva vittnesmål eller besvara fråga eller att iakttagaföreläggande enligt 8 S, förelägge rätten vittnet vid vite och, om vittnet ejlåter sig rätta därav, vid äventyr av häkte att fullgöra sin skyldighet. Ej måav anledning, som sagts, någon hållas i häkte än tremånader och i intet fall längre, än till dess rätten skilt målet från sig.Vittne, som insatts i häkte, skall senast inställas förrätten. Vägrar vittne utan giltigt skäl att avlägga ed eller attavgiva vittnesmål eller besvara fråga eller att iakttaga föreläggande enligt 8§, förelägge rätten vittnet vid vite och, om vittnet ej låter sig rätta därav,vid äventyr av häkte att fullgöra sin skyldighet. Ej må av anledning, som nusagts, någon hållas i häkte och i intet falllängre, än till dess rätten skilt målet från sig. Vittne, som insatts i häkte,skall senast inställas för rätten. Sakkunnig, som höres muntligen,skall, innan han avgiver sin utsaga, med handen på avläggadenna ed: "Jag N.N. lovar och försäkrar inför den allsmäktige och vid hans heliga ord, att jag efter bästa förstånd skallfullgöra det sakkunniguppdrag, som lämnats mig." Sakkunnig, som höres muntligen, skall, innan han avgiversin utsaga, avlägga denna ed:. "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder och samvete,att jag efter bästa förstånd skall fullgöra det sakkunniguppdrag, som lämnatsmig." Har den sakkunnige, då han höres,redan avgivit utlåtande, skall eden därefter jämkas. Sedan den sakkunnige avlagt ed, erinre rätten honom omedens vikt. Angående eds utbytande mot försäkranpå heder och samvete gälle vad om vittnesed är stadgat. 14 S Vägrar sakkunnig utan giltigt Vägrar sakkunnig utan giltigt skäl attavlägga ed eller försäkran skäl att avlägga ed eller att avgiva utsaga eller besvara fråga, förelägge rätten honom vid vite att fullgöra sin skyldighet. eller att avgiva utsaga eller besvara, fråga, föreläggerätten honom vid vite att fullgöra sin skyldighet. Denna lag träder i kraft den 1januari 1976. Vad som föreskrives beträffande 4 kap. 5-8 §§ träder dock ikraft den . Löpande tjänstgöringstider förnämndemän upphör vid utgången av . Nyval av nämndemän för liden från ochmed skall med tillämpning av de nya bestämmelserna äga rum under är1976. Valet förrättas av de nyvalda fullmäktige. Härvid skallhalva antalet nämndemän utses för av och återstoden för . Lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrives att 19a S lagen (1973:188) omarrendenämnder och hyresnämnder' skall ha nedan angivna lydelse. får hålla förhör med vittne eller sakkunnigunder ed eller motsvarande försäkran och förhör med part under sanningsförsäkran,om part begär det och förhöret är erforderligt för utredningen. Sådant förhörfår dock ej hållas, om bevisningen finnes kunna föras på annat sätt med avsevärtringare besvär eller kostnad. Om sådant förhör gäller 36 kap. 1-18 och 20-22§§, 37 kap. 1-3 och 5 §§ samt 40 kap. 1-10, 12-15 och 19 §§ itillämpliga delar. får hålla förhör med vittne eller sakkunnigunder ed och förhör med part under sanningsförsäkran, om part begär det ochförhöret är erforderligt för utredningen. Sådant förhör får dock ej hållas, ombevisningen finnes kunna föras på annat sätt med avsevärt ringare besvär ellerkostnad. Om sådant förhör gäller 36 kap. 1-18 och 20-22 §§, 37 kap. 1-3 och 5§§ samt 40 kap. 1-10, 12-15 och 19 §§ i tillämpliga delar. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1974:1090. Lag om ändring i vattenlagen (1918:523) Härigenom föreskrives att II kap. 5 S vattenlagen (1918:523) skall ha nedanangivna lydelse. Nämndeman tjänstgör efter kallelse av vattenrättsdomaren.Till tjänstgöring böra företrädesvis kallas nämndemän från den domsaga tillvilken målet närmast har anknytning. Nämndeman ijänsigör efter kallelse av vattenrättsdomaren.Till tjänstgöring höra företrädesvis kallas nämndemän från den del avdomsområdet till vilken målet närmast har anknytning. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1971:531. Lag om ändring i Härigenom föreskrives att 15 kap. 1 och 4a SS brottsbalkenskall ha nedan angivna lydelse. Om någon under laga ed lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen, dömes för m e n e d till fängelse i högst fyra är eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . I S Om någon under laga ed ellerunder försäkran som avgives i eds ställe lämnar osann uppgift eller förtigersanningen, dömes för mened till fängelse i högst eller, om brottet ärringa, till böter eller fängelse . Är brottet grovt, skall dömas tillfängelse, lägst tvä och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovtskall särskilt beaktas, om det skett med uppsåt alt oskyldig skulle fällas tillansvar för allvarligt brott eller eljest synnerlig skada tillfogas annan. Om någon under straffansvar inför domstol i ,, eller lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen, dömeshan för o san n utsaga inför nordisk domstol till påföljd enligt 1 S, omutsagan här i riket skulle ha avgivits under laga ed eller under försäkran somavgives i eds ställe, och enligt 2 S, när fråga är om utsaga av part itvistemål. Begås gärningen av grov oaktsamhet, dömes för ovarsam utsaga införnordisk domstol lill påföljd enligt 3 S. Om någon under straffansvar inför domstol i ,, eller lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen,dömes han för osann utsaga inför nordisk domstol till påföljd enligt 1 S, omutsagan här i riket skulle ha avgivits under laga ed, och enligt 2 S, när frågaär om utsaga av part i tvistemål. Begås gärningen av grov oaktsamhet, dömes förovarsam utsaga inför nordisk domstol lill påföljd enligt 3 S. Bestämmelserna i 4, 14 och 15 SSäger motsvarande tillämpning på gärning som avses i första stycket. Denna lag träder i kraft den 1januari 1976.1 fråga om Lming som begåtts före ikraftträdandet gäller äldrebestämmelser. Piiragrjifen tillagd 1974:753. Prop.1975/76:64 14 Lagom ändring i lagen (1946:804) om införande av nya Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1946:804) om införande av nya 'dels att 22 S skall upphöra att gälla, dels att 23 S skall ha nedan angivnalydelse. Vad i nya är Vad i nya är stadgat om lydelsen av edoch eds stadgat om lydelsen av ed äge moi- utbytemot försäkran på heder och svarande tillämpning i andra fall, då samvete äge motsvarandetillämp- enligt lag eller författning ed skall ningi andra fall, dä enligt lag eller avläggas inför domstol eller annan författninged skall avläggas inför myndighet, domstol eller annan myndighet. Edeller försäkran, som avlagts enligt äldre lag, vare alltjämt bindande. Denna lag träder i kraft, såvitt avser 23 § den 1januari 1976 och i övrigt den . Senaste lydelse av 22 S 1975:503. Prop,1975/76:64 15 Lagom ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrives att 3 kap. 1 § lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister skall ha nedan angivna lydelse. 1 §' Arbetsdomstolen består av högst treordförande, högst tre vice ordförande samt fjorton andra ledamöter. Ledamot skall vara svensk med- Ledamotskall vara svensk med borgare och får ej vara omyndig borgare och får ej vara omyndig eller i konkurstillstånd. Innan le- eller i konkursfillstånd. Innan le damot tar säte i arbetsdomstolen, damot tar säte i arbetsdomstolen, skall han ha avlagt domared eller skall han ha avlagt domared. försäkran enligt 4 kap. 11 § rätte gångsbalken. För annan ledamot än ordförande skall finnas högsttre ersättare. Vad i denna lag sägs om ledamot gäller även ersättare, om ejannat särskilt anges. Ledamöteroch ersättare förordnas av regeringen . Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1974:1092. Lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål Härigenom föreskrives i fråga omlagen (1%9:246) om domstolar i fastighetsmål' dels att i 1, 5, 14 och 18 §§ ordet"Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", dels att6-8 SS skall ha nedan angivna lydelse. Nämndeman i fastighetsdomstol utsesgenom val . Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer,fastställer för varje domsaga inom fastighetsdomstols domkrets del antalnämndemän som skall utses. Nämndeman skall vara valbar till nämndeman i den domsagaför vilken han utses. Avgår nämndeman , skall val avseåterstående del av . Val av nämndeman i fastighetsdomstolförrättas i kommun, som ensam bildar domsaga, av kommunens fullmäktige samt iannat fall inför tingsrätt av valmän som utses av fullmäktige i varje kommuninom domsagan. Bestämmelserna i kommunallagen den 18. (nr 753)om ersättning till fullmäktig äger motsvarande tillämpning. Konungen eller myndighet, som Nämndeman i fastighetsdomstol utsesgenom val. Regeringen eller myndighet, som regeringen bestämmer, fastställerför varje län det antal nänuidemän som skall utses.