prop · FZ0339 · 1975-12-31 00:00:00 — En metod bland andra att förverkliga detta är autillhandahålla fler och mer varierande typer av media för vilket skolbibliotekariensarbete är av sior betydelse. Färdighetsträningen måste alllid gå jämsides meddet laborativa arbetssättet - i varje fall gäller detta vid arbete med deverbala läromedlen. Läsfärdighet är basen för flertalet övriga färdigheter ochdärigenom för de flesta ämnena. Lusten att läsa kan bli en av effekterna avfärdighetsträningen och är ett av målen för svenskundervisningen. Den frialäsningen är här ett utvecklingsbart område. En utökad eller välplaneradanvändning av material för den fria läsningen är därför också en angelägenuppgift. Del är - inte minst av ekonomiska skäl -betydelsefullt menar , att organisationen av läsmaterialei sker pä mesteffektiva sätt, så t. ex. att systemet för den betydelsefulla ut- ochhemlåningen av böcker sker efter så enhetliga metoder som möjligt , något som för övrigt medger även en ökad flexibilitet förmedieanvändningen (inom skolenheten men också mellan skolorna). F'ör verksamheter inom och utom skoldagen ärskolbiblioteket en viktig resurs såväl i fråga om media som lokal, en resurssom dock är varierande från skolanläggning till skolanläggning men som intealltid är fullt utnyttjad. Skolbiblioteket lorde kunna tillföra de olikaverksamheterna ett för en viss grupp elever viktigt miljöalternaliv(avkoppling, tystnad, möjlighet lill studier samt ett alternativ tillgruppsamvaron.) Av flera skäl är del därför viktigt att kunna hållaskolbiblioteket bemannat under så stor del av dagen som möjligt. Därigenom ökasmöjligheterna att underiätta ett elevaktivt arbetssätt, att ta till vara deträtta motivationsögonblicket för den fria läsningen saml alt erbjuda ettmiljöalternativ för de fria aktiviteterna. anser alt skolbibliotekariernas funktion börbli pedagogisk, handledande och informativ. De tekniska medie- ochbiblioleksuppgifterna bör läggas på annan personal. 8.1.2Aibr':,tidsavialen och skolans inre arbete konstaterar inledningsvis att del vore lillfördel för skolans inre arbete med en övergång till eu annat arbetstidsavtalför lärarna än det nuvarande. är medveten om att arbetstidsfrågorna äravtalsbara frågor men har velal något belysa hur en organisation m. m. av detinre arbetet enligt utredningens förslag skulle främjas av en ändring avarbeislidsutiagel för lärarna. 1 korthet berör därefter gällande regler ifråga om arbetstidslagen, avtal och begreppsbestämningar samt tar upp olikatyper av arbetstidsavtal inom skolområdet (avsnitt 19.1 och 19.2). 1 fråga om lärararbetets innehåll och omfattningredovisar (avsnitt 19.3) uppgifter från betänkandet (SOU 1971i53) Lärarnasarbetstider (ULA) 1975/76:39 173 samtstannar särskilt inför den uppdelning av lärarnas lä.sårsarbetstid på trehuvudgrupper av aktiviteter, som ULA gjorde, nämligen lärokursbundet arbete,övrigt lärararbete I och övrigt lärararbete II. Motbakgrund av bl. a. ULAis mätningar finner vid sina överväganden (avsnitt19.4) att arbet.siidsavtal för lärargrupper bör utformas så att de fyller följandekrav, dvs. anger en ram inom vilken arbetsinsatser kan prioriteras på deuppgifter som upplevs angelägna inom skolan, gör det möjligt att ta hänsyn tilllärarnas individuella önskemål saml inte leder lill onödig specialisering avarbetsuppgifter enbart beroende på tjänstetyp. Man bör skapa ett arbetstidsavtal som inte enbartutgår från begreppet undervisningsskyldighet. En volymspärr för lärararbetet i dess helhet kanväsentligen ändra arbetssituationen i skolan. Det blir möjligt all inom denutmätta totalramen vidta förändringar med hänsyn till vars och ensförutsättningar och intressen. Växling mellan lektionsarbeie och övrigtlärararbete blir möjligt. Den totala arbetstiden bestäms genom avtal, som kankomma att träffas dels om volymen, dels om relationen mellan olikaarbetsuppgiften Utredningen delar in arbetet ii arbete i skolan dvs. lektioneroch visst övrigt arbete samt arbete av förtroendekaraktär dvs. förberedelse,efterarbeie och visst övrigt arbete. Arbetet av förtroendekaraktär bestäms lillvolym men inie lill tidpunkt och plats. mening innebär de principer som tillämpas förreglering av lärarnas arbetstid betydande olägenheter. Vid en omfördelning avlärarnas arbetsuppgifter enligt SlAis förslag skulle olägenheterna bli änstörre. Utredningen påpekar även att variationer i elevtillslrömningen ochdärav föranledda förändringar i tjänsteunderiaget ofta medför allvariigasvårigheter för skolledningen att sörja för att skolans lärare får full tjänstgöring.Även från denna utgångspunkt vore det önskvärt au man kunde skapa en sådanordning för bestämmande av lärarnas arbetsomfång att man vid vikande underlagpå ett enkelt sätt kunde komplettera undervisningen med andra uppgifter förläraren till full tjänst. framhåller att parterna i avtalet om 1974 årslöner enats om all i en gemensam arbetsgrupp behandla frågan om ändradearbetstidsbestämmelser för undervisningsområdet. föreslår att regeringen uppdrar åt statensavtalsverk au uppta överläggningar med lärarorganisationerna i syfteatt nå en överenskommelse om reglering av lärarijänstarbele i överensstämmelsemed den arbetsorganisation som utredningen föreslår. 8.1.3 Personalpolitik på skolområdet lämnar i detta kapitel inledningsvis en relativtutföriig redogörelse över frågor om personalpolitik på skolområdet, skolan somarbetsplats och krav på skolans personaladministration. Utredningen lardärefter upp be- Prop.1975/76:39 174 greppetarbetstillfredsställelse (avsnitt 20.4) och redovisar i anslutning härtillnågra relativt aktuella skandinaviska undersökningar som kan sägas ha betydelseför inriktningen av skolforskning eller som har betydelse för personalfrågoroch liknande inom skolväsendet. kommer härefter in på sin egen undersökning(DsU 1974:1) Skolan som arbetsplats/Lärarnas upplevelse av skolarbetet(avsnitt 20.5). Huvudsyftet med denna undersökning var att insamla material sommöjliggjorde en mer ingående analys av lärarnas arbete. Eftersom det rör sig omen intensivundersökning kan man enligt utredningen inte dra generellaslutsatsen Undersökningen tjänar dock syftet att peka på problem, som uppenbartkan finnas i vissa skolor och ha betydelse för vissa lärare beträffande trivseloch arbetstillfredsställelse (avsnitt 20.6). konstaterar alt förändringar i skolan skergenom statsmakternas beslut om mål och ramar. Större förändringar i skolarbetetupplevs av lärarna som osäkerhetsfaktorer. Enligt SIAis mening måste krav påomprövning, förändring och utveckling i ökad utsträckning initieras frånskolenheterna själva. Detta bör enligt utredningens förslag ske genom främstföljande åtgärden ökad frihet i resursanvändningen, målrelaterad utvärderingsamt ökad lokal kompetens. Genom förslag om skolledarutbildning och omfattandekurser för kompletterande grundutbildning kring elever med svårigheter (kap.21) har utredningen sökt beakta utbildningssidan. Vid omdispositionen avpersonalarbetstiden menar utredningen att det vore värdefullt om man kunde åstadkommatid for obligatorisk fortbildning. Utredningen konstaterar att även tid förprogramutformning aren central fråga. I delta sammanhang kommer utredningen inpå att lärararbetet efter andra principer än nu kunde fördelas på lektioner ochplanering. Under rubriken lärarna och närsamhällei (avsnitt20.6.2) kommer in på skolans kontakt med omgivningen, t. ex. elevernasföräldrar, ungdomsgårdar, fritidsnämnder, bibliotek och föreningan Intrycketär att skolan i mänga avseenden är en avskild institution ilokalsamhället. Pä de skolor som studerats är kunskaperna om vad eleverna görefter skoldagens slut begränsade. Vid informaiionsintervjuer påskolorna framgick att man inte kände till vilka verksamheter som bedrivs påungdomsgårdar i upptagningsområdet. Utredningens material tyder på attrelationerna till elevens föräldrar samt intresse för elevens fritidsverksamhetibland kan vara svagt utvecklat. Sambandet mellan problem i skolan och elevernassvårigheter å ena sidan och den sociala situationen i närsamhället å den andraär klart belagd genom omfattande forskning (se kap. 6). SIAis undersökningarvisar klart hur lärarnas arbetstillfredsställelse är intimt knuten tillelevernas situation. Ökade möjligheter att i samarbete med andramyndigheter och med frivilliga organisationer och föräldrar arbeta medåtgärder som rör elevernas hela situation i närsamhället bör därför ha utsikteratt leda både till en bättre situation för eleverna och till alt lärarnaupplever bättre resultat och 1975/76:39 175 därigenomstörre tillfredsställelse med sin egen arbetsinsats. I förslagen lill skolledarutbildning har lagts inomfattande.moment som rör arbetet inom andra kommunala sektorer än skolan.Introduktionen av nyanställd personal i skola bör också omfatta orientering omeller besök vid fritidshem, fritidsgårdar och bibliotek inom upptagningsområdetliksom om föreningslivets omfattning och struktun Studiedagar kring sociala problem,studieavbrott och föreningsliv bör anordnas gemensamt för personal från olikaförvaltningar. I fråga om de sociala relationerna inom skolan gerSIAis undersökning vid handen att läraren ofta upplever sig isolerad från sinakolleger. Flera lärare har beskrivit den första liden under sin lärarbana somen långvarig negativ period. Svårigheterna är här relaterade till tvä fakloreriisolering från eleverna genom undervisningsgruppernas antal/storlek och genomalt lärarens närvaro i skolan är begränsad till enbart lektioner, isoleringfrån kolleger genom enlärarsystemet. SIAsammanfattar sina förslag i denna del på följande sätii 1 Skolledningen erhåller pågrundskolan mera tid för planerings- och konlaklarbete genom att rektor intelängre las i anspråk som lärare i samma utsträckning som (kap. 24) 2 Skoldagsbegreppet ger pägrundskolan andra förutsättningar för varierande utplacering av lektioner iförhållande lill fria aktiviteter (kap. 9) 3 Vid lagarbete och flexiblaelevgrupperingar bör lokaler kunna utnyttjas bättre än däundervisningsgruppernas storiek är fixerad och därigenom också kravet pålokaler av viss minimistoriek. 4 Sammanslagning av grupplimmar,TTF, stöd- och specialundervisning lill en för gymnasieskolan gemensamförstärkningsresurs kan beräknas ha en liknande schemaförbätlrande effekt(kap. 17). 8.1.4Utbildning och fortbildning av skolledare framhåller att flertalet skolledare saknarsystematisk utbildning för de avsevärda personalledande och administrativafunktioner som ingår i den pedagogiska verksamhet för vilken de ansvarar.Behovet av sådan utbildning har understrukiis inte minstav de anställdas organisationer. Den föreslagna ökade friheten i resursanvändningoch betoningen av utvärdering och uppföljning framhäver ytteriigare behovet aven systematisk skolledarutbildning. Skolans förutsatta funktion som en del avsamhällets samlade insatser för barn och ungdom - uttryckt bl. a. i förslagenom en samlad skoldag och skolanknutna frivilliga aktiviteter i övrigt - ställernya och speciella krav på skolledarnas kännedom om det allmänna arbetet blandbarn och ungdom inom kommunen. Även från denna synpunkt är skolledarutbildningav stor betydelse. Det behov av skolledarutbildning som aktualiseratsunder har följts upp av SÖ. Med hänsyn lill den reformeradeorganisationen av skol- 1975/76:39 176 ledningeni (prop. 1966:74) startade en försöksverksamhet medutbildning för skolledare i . Motsvarande försöksverksamhet medkurser för skolledare i gymnasieskolan började . Sedan den 1 juli1972 planeras och leds utbildningen av skolledare för alla skolformer avarbetsgruppen för planering, ledning och utveckling av skolledarutbildning(PLUS), tillsatt av SÖ och knuten lill fortbildningsavdelningen vidlärarhögskolan i , Försöksverksamheten har enligt visat, attskolledaruibildningen mås-le förlängas avsevärt och att utbildningskapacitetenmåste ökas så alt samtliga skolledare får utbildning inom rimlig lid, lar upp rekryteringsfrågor och anför attskolledare har traditionellt i huvudsak rekryterats bland lärare. En vanlig vägtill en skolledarbefattning är lärartjänst, vikariat under kortaretid under ferie- och terminstid, eventuellt längre tids vikariat och därefteren skolledarbefattning. I relativt få fall har rekryteringen skett på annatsätt. understryker att frågan om rekrytering av skolledare är ettkomplicerat problem och diskuterar för-och nackdelar med det hittillsvaranderekryteringssystemet. Till fördelarna hör att skolledarna genom sin tidigarelärartjänst har god kännedom om och erfarenhet av skolan och dess arbetssättvad gäller undervisningen. De vikariat på skolledarijänst som ofta föregår enfasl skolledarbefattning kan utgöra en prövotid. särskilt för vikarien. Förtillsätlningsmyndigheierna kan vikariaten vara av visst värde vid bedömning avt. ex. lämpligheten, även om värdet lorde vara ganska begränsat. Systemet har också uppenbara svagheter. Vem som fårvikariera på skol-ledartjänsl kan vara en slump. Det kan bero på eventuelltintresserades förhållanden i eller utom skolan, del kan bero på förhållandensom i och för sig kan vara betydelselösa för befattningen som skolledare. Enlämplig skolledarkandidal kanske inte visar sitt intresse för vikariat ellerges inte tillfälle att visa sin förmåga. En och samma vikarie kanske utnyttjasvid alla tillfällen varigenom andra goda ledarkrafter aldrig prövas. Flera skäl mot det nuvarande systemet har enligtSIA anförts, som anser det önskvärt att rekrytering av skolledare inom skolansystematiseras. framhåller att skolledaren i sin funktion av personalledarebör systematiskt följa upp skolans personal för all utröna vilka som kan tänkasvara lämpliga och villiga som skolledare. Vikariat, även korta, bör anmälaslediga inom kommunen så att intresserade även vid annan skolenhet kan visa sittintresse. Vikariaten bör vidare spridas lill så många som möjligt och ingettorde hindra att en lärare vid en skolenhet kan fullgöra kortare vikariat viden annan skolenhet inom kommunen. Den sänkta undervisningsskyldighet som iannat sammanhang föreslår för skolledare vid , underlättar ocksådetta. Vikariens arbete kan följas upp och försiktigt bedömas och värderas. Påså sätt får man inom kommunerna en uppfattning om vilka som är intresserade avskolledarijänst och lämpliga därtill. I arbetet att finna personer lämpliga ochvilliga lill skolledartjänster kan också 1975/76:39 177 kan vara ett forum för att tillsammans med skolansanställda diskutera principer för vikariattjänstgöring. framhåller vidare, att skolan i fråga omledarfunklion och ledarfrågor är en något speciell institution i samhället,genom alt den ganska ensidigt rekryterar ledare frän en enda personalkategori -lärare - inom sitt verksamhetsområde. Även inom lärarkåren dominerar vissagrupper bland dem som blir skolledare. Särskilt märkbart är detta i grundskolandär i regel mellansladie- och högstadielärare söker och får dessa tjänster. Detär sällsynt att t. ex. lågsladie- och facklärare blir skolledare. Sammaförhållande i fråga om facklärare gäller även gymnasieskolan. erinrar ocksåom att departementschefen i prop. 1973il (bil. 10 s. 262) påpekat vikten avatt skolledningen i en skolenhet med rektor och flera studierektorer för enallsidig sammansättning av lärare med olika slag av utbildning ochlärartjänslgöring. I sammanhanget fäster uppmärksamheten på denringa förekomsten av kvinnliga skolledare, detta trots att ungefär hälften avalla lärare är kvinnor. Det bör enligt ankomma på vederbörandemyndigheter, i första hand SÖ, alt i det fortsatta arbetet med en översyn avnuvarande rekry-teringsförhållanden ägna särskild uppmärksamhet ät deförhållanden som hindrar en jämnare fördelning mellan könen vidrekryteringen av skolledare. framhåller slutligen, att det är önskvärt attskolledare utom grundlig erfarenhet av arbete inom skolan har så brederfarenhetsbakgmnd som möjligt. Erfarenhet från andra områden i samhället ärenligt av stort värde. En utbyggd skolledarutbildning enligt utredningensförslag bör också kunna bidra till denna vidgade erfarenhet. Den som är behörig till ordinarie tjänst vid skolanbör enligt också vara behörig lill skolledarijänst. Skolledningen vid såväl grundskola somgymnasieskola består oftast av minst tvä personer. Om den sammanlagdaerfarenhet som skolledningen tillsammans besitter är så vid som möjligt, bördetta enligt främja skolans verksamhet och utveckling. När det gäller grundutbildning skiljer mellantre olika grupper av skolledare, nyutnämnda skolledare, verksamma skolledareunder samt skolledare som är och däröver. Med nyutnämnda avsesrektorer, biträdande rektorer och studierektorer med mindre än tvä års erfarenhetav tjänst som skolledare. Till den andra gruppen, under 60 är, hänförs de somhar erfarenhet. För nyutnämnda skolledare har vägt för- ochnackdelar av skilda alternativ och därefter stannat för alt grundutbildningenföriäggs till andra eller tredje terminen efter första förordnande påskolledarijänst. Enligt visar erfarenheterna av den hittillsbedrivna utbildningen en-lydigt au det särskilt för nyutnämnda skolledare ärerforderiigt med en betydligt längre utbildning och att utbildningen måsteinnehålla både teo- 12 1975/76. Prop, 1975/76:39 178 retiskaoch praktiska moment. Endast genom praktisk tillämpning torde skolledaren fåden handlingsberedskap som erfordras. Den praktiska utbildningen bör ävenomfatta kännedom om andra institutioner i samhället som skolan skall samverkamed. Utbildningsgången innebär att utbildningstidenmåste omfatta en betydligt längre lid än vad som anslås för nuvarandeskolledarkurser. Den teoretiska, kursbundna delen bör omfatta omkring åttaveckor och den praktiska -arbete vid myndigheter och institutioner - ungefärlika , vilket medför att grundutbildningen av nya skolledare totalt böromfatta . Utbildningen bör vara ett krav för fortsattförordnande. Till utbildningen bör i mån av plats kunna las in andra änskolledare med ekonomiska förmåner som gäller för fortbildning. Detta kangälla såväl lärare som andra. Intagning av andra än skolledare bör vara enregulator i utbildningsorganisationen om fullt antal skolledare ej kan tas intill kurserna . Genom systemet skulle andrabefattningshavare inom och även utom skolan få värdefull utbildning. Skolledaresom deltar i skolledarutbildning bör ha bibehållna löneförmåner underutbildningstiden. För redan verksamma skolledare under räknarSIA med obligatorisk grundutbildning, som med hänsyn till kommande förändringarinom skolan bör genomföras . Då del av flera skäl inte kan anses möjligt all gedenna kategori en så lång utbildning som bör det väsentligaste urdenna längre utbildning ingå i en utbildning med enmellanliggande period om varunder deltagarna får utföra enarbetsuppgift, som har direkt samband med arbetet som skolledare och som haranknytning till i kursen behandlade ämnesområden. anser det i och för sig önskvärt att allaskolledare, även de som är eller däröver, för samma grundutbildning somövriga skolledare och ej särbehandlas. Utbildningen för denna grupp bör dock avflera skäl vara frivillig och man torde kunna förvänta att ganska många ejönskar deltaga. Denna gmpp bör erbjudas att deltaga antingen i den ordinarie utbildningeneller - såvida de hellre önskar detta - i den fortbildning som måste anordnasför skolledare som tidigare genomgått utbildning. I övrigt börutbildningsbehovet tillgodoses genom lokala och regionala kurser ochkonferenser. Skolledarna bör enligt beredas möjlighet attdeltaga i reguljär fortbildning med jämna tidsintervaller. Med hänsyn till densnabba utvecklingen inom skolan, samhället i övrigt och näringslivet bör lidenmellan grundutbildning och fortbildning inte få överstiga ochintervallet mellan fortbildningskurserna vara högst . räknar med tvåveckors fortbildning för alla skolledare . Varjeskolledare bör alltså delta i fortbildning minst en gång underförordnandeperioden. När grundutbildning av nya och verksamma skolledarestartat kan fortbildningsår fastställas i samband med grundutbildningen. 1975/76:39 179 bedömer alt fortbildningsbehovet under deförsta åren kommer all vara något lägre än , dä fortbildning skall gesalla nya och verksamma skolledare som genomgått grundutbildning, dvs. sex årefter sistnämnda utbildning. Fram till dess skall endast de som tidigaregenomgått skolledarutbildning och skolledare som är 60 är eller däröver hafortbildning. Skolledaruibildningen bör enligt (Avsniu21.4.8) omfatta följande huvudområden: Skolans mål och roll i samhället, detinre arbetet och skolans resultat. I bilaga till SIAis huvudbetänkande (SOU1974:58) lämnar utredningen ett detaljerat förslag till innehåll igrundutbildningen för nyutnämnda skolledare. Förslaget bör enligt kunnatillämpas då utbildningen startar och sedan successivt modifieras efter vunnaerfarenheter. föreslår efter övervägande av skäl för och emotolika föriäggnings-alternaliv alt utbildningen i varje fall tills vidareanordnas som internal-ulbildning med utnyttjande av de kursgårdar som redanfinns i olika delar av landet. Skolor av skilda slag bör kunna utnyttjas för depraktiska momenten i utbildningen. räknar med att huvudansvaret för utbildningenav skolledare skall åvila SÖ, som förutsätts bedriva arbetet i samråd med andraintressenter såsom kommunförbund och personalorganisationen I fråga om huvudmannaskapet för skolchefsutbildningär det fråga om utbildning av befattningshavare med stark anknytning.SIA finner därför att starka skäl talar för att kommunförbunden blirhuvudansvariga för skolchefsulbildningen. Denna bör dock äga rum i samråd medSÖ. Sådant samråd är nödvändigt då även skolchefsutbildning måste innehållamoment av ren pedagogisk karaktär, utveckling inom skolan, reformarbete m. m.Samordningen kan ske antingen i separata samrådsgmpper eller kopplas samman meddet samråd som sker i fråga om skolledarutbildning. Enligt har erfarenheterna av den hittillsbedrivna utbildningen visat vikten av att utbildningen utvärderas.Utvärderingen kan förmodligen ej göras endast vid kurstillfället utan bör ocksåomfatta efter kursens slut, vid skolledarens dagliga arbetsplats. SIAframhåller vidare, att för all utbildning gäller att utbildningens innehåll ochmetoder inte för bli statiskt låsta ulan ständigt måste förbättras ochutvecklas. Detta gäller i allra högsta grad ledarutbildningen dä ledaren för enverksamhet skall planera framtiden för den verksamheten han leder. har beräknat totala årskostnaden i 1973 årspenningvärde till 10,4 milj. kr. under den första femårsperioden.Utbildningskostnaderna har beräknats till 7,1 milj.kr. per ån Detaljerade kostnadsberäkningar återfinns i bilaga 17 till SIAishuvudbetänkande (SOU 1974i58). räknar med att vissa skolledare med mindre äntvå års erfarenhet ej vill eller av olika skäl ej kandeltaga i gmnd-utbildning som omfattar . Om godtagbara skäl finns bördispens 1975/76:39 180 frånden långa utbildningen ges och vederbörande intagas i grundutbildningen förskolledare med erfarenhet. Dispensmöjligheterna bör vararelativt generösa under det försvå året. Grunciutbildningen för nya skolledarebör därför dimensioneras med viss försiktighet /76. Även /76 bör dispens från den länga grundutbildningen kunna ges omstarka skäl finns. Sådana skäl kan t. ex. vara omfattande erfarenhet avutbildningsarbete vid annan institution än skolan. Dispens från den kortaregrundutbildningen för skolledare med erfarenhet bör kunnamedges i vissa fall. Dispensfrågor bör behandlas av den inom SÖ tillsattaledningsgruppen. 8.1.5 Utbildning och fortbildning av lärare Den förskjutning av innehållet i lärarrollen motäven icke ämnesinriktade aktiviteter som SIAis förslag innebär påverkarlärarutbildningens innehåll och organisation. har i annat sammanhang (kap.10) betonat, alt förverkligandet av skolans mål är beroende av under vilkaformer det dagliga arbetet i skolan bedrivs. Det gäller att både hos lärare ochelever skapa en aktivitetsberedskap i socialt och emotionellt avseende för attmöta de problem, som kan yppslå i relationerna mellan människor inom ochutanför skolan.