prop · FZ03180 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 fråga om inkomsl av tillfällig förvärvsverksamhetgällalagensbestämmelser, såvitt avser realisationsvinst, vid avyttring avaktie eller andel i bolag vars aktier eller andelar vid tiden för avyttringenägdes eller innehades på sätt som anges i 54 S femte styckei JSenaste lydelse 1968:611. 1975/76: 180 varsaktier eller andelar vid tiden för avyttringen ägdes eller innehades på sättsom anges i 54 S femte slycket nämnda lag samt sådan vinst vid avyttring avfastighet som till mer än hälften utgöres av återvunna avdrag förvärdeminskning av den avyttrade fastigheten. nämndalag och förvärvals lidigare än jöre Ingången av del år då avyttringensker, samt sådan vinst vid avyttring av fastighet som avses 135 .s 2 mom. andrastyckei sagda lag eller som till mer än hälften utgöres av återvunna avdrag förvärdeminskning av den avyttrade fastigheten. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på den harutkommit från trycket i , och tillämpas i fråga omrealisationsvinst på grund av avyttring som sker efter utgången av . Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrives att 48 S 4 mom. uppbördslagen (1953:272)' skall ha nedan angivnalydelse. 4 m o m. Skattskyldig, som avyttrat faslighet eller rörelse eller del av sådan tillgäng mot betalning under , kan, om till följd härav hans till statlig inkomstskatt taxerade inkomst blivit mer än dubbelt så stor som medeltalet av hans moisvarande taxerade inkomster för närmast föregående tre beskattningsår, efter ansökan beviljas anstånd av lokal skattemyndighet med eriäggande av kvarstående skatt för det taxeringsår, då försäljningen tagits till beskattning. Anstånd får avse högst två tredjedelar av den kvarstående skatten. Det belopp, för vilket anstånd medges, skall eriäggas med halva beloppet före utgången av april månad under ettvart av de , som följer närmast , då den kvarstående skatten enligt debiteringen skolat erläggas. Skattskyldig, som av yttrat fastighet eller rörelse eller del av sådan tillgång eller aktie eller andel i bolag, vars aktier eller andelar vid liden för avyttringen ägdes eller inne hades på sätt som anges i 54 § femte styckei kommunalskaltelagen, mot betalning under minst tre är, kan, om till följd härav hans till statlig inkomstskatt taxerade inkomst bli vit mer än dubbelt så stor som me deltalet av hans motsvarande tax erade inkomster för närmast föregå ende tre beskattningsår, efter ansö kan beviljas anstånd av "lokal skat temyndighet med eriäggande av kvarstående skatt fördel taxeringsår, då försäljningen tagits till beskatt ning. Anstånd (år avse högst tvä tredjedelar av den kvarstående skal len. Det belopp, för vilket anstånd medges, skall eriäggas med halva be loppet före utgången av april månad under ettvart av de två är, som följer närmast efter det är, då den kvar stående skatten enligt debiteringen skolat eriäggas. Har avyttringen föranletl debitering av tillkommande skall, får anstånd medges efter moisvarande grunder. ' (Se vidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft efter den dag, dä lagen enligt uppgift påden harutkommit från trycket i , och tillämpas i fråga omavyttring som sker efter utgången av . 'Lagen omtryckt 1972:75, Senasle lydelse av lagens rubrik1974:771, Prop.1975/76: 180 40 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , Propositionom ändrade regler för beskattning av realisationsvinster, m. m. Sedanlänge har vinst vid icke yrkesmässig avyttring av fast eller lös egendom -realisationsvinst - i vårt land beskattats inom ramen för den vanliga inkomstbeskattningen.Enligt den ursprungliga avfattningen av kommunalskaltelagen (1928:370, KL) varvinsten i sin helhet skattepliktig, om avyttringen skedde inom viss begränsadtid efter förvärvet. För fasligheter var denna lid i regel och förannan egendom . Avyttrades egendomen senare, var vinsten skattefri. År1951 infördes särskilda avirappningsregler som innebar att den skattepliktigadelen av realisationsvinsten stegvis skulle reduceras, innan skattefrihetinträdde vid tio- resp. femårsperiodens utgång. Åren1966 och 1967 skedde två genomgripande reformer på realisationsvinstbeskattningensområde. riksdag (prop. 1966:90, BeU 46, rskr 266) införde nya reglerför aktievinstbeskattningen. Vid näsla ärs riksdag (prop. 1967:153, BeU 64,rskr 383) reformerades beskattningen av vinst vid fastighetsförsäljning. Genomdessa reformer blev skattskyldigheten för realisationsvinst obegränsad i tidenför båda tillgångsslagen. infördes nya principer förvinstberäkningen, nämligen bl. a. indexuppräkning av anskaffningskostnaden förfastigheter och schablonberäkning av vinst vid försäljning av aktier ochliknande värdepapper innehav. Den nya lagstiftningen omfattadeinle vinst vid avyttring av annan lös egendom än aktier och liknandevärdepapper. Enligtden ordning som gäller f. n. tillämpas vid realisationsvinstbeskatl-ningen ettregelsystem för fastigheter, ett annat för aktier o. d. och ett tredje förannan lös egendom. Redan frän början stod det klart att delta kunde Prop.1975/76:180 41 medföravissa olägenheter och att en samordning pä sikt var önskvärd. Med stöd avKungl. Maj:ls bemyndigande tillkallades sakkunniga meduppgift att se över realisationsvinstbeskattningen i syfte att närma de olikasystemen till varandra. De sakkunniga antog namnet realisationsvinstkommittén(Fi 1970:79).' Kommitténhar avgetl belänkandet (SOU 1975:53) Beskattning avrealisationsvinster. Kommitténs förslag har i huvudsak leknisk karaktär.Huvudsyftet är att inom ramen för ett i stort sett oförändrat skatteuttag görasystemen för realisationsvinstbeskattning så lika som möjligt, 1 fråga omfastigheter syftar förslaget främst till att förenkla tillämpningen av reglernaoch tillgodose de önskemål om ändringar som framkommit vid den praktiskatillämpningen. Kommittén har sökl anpassa reglerna för aktier och annan lösegendom till de regler som gäller för fastigheter. Den föreslår bl. a. attschablonbeskattningen vid avyttring av äldre aktier skall upphöra och ersättasmed beskattning av verklig vinst. För annan lös egendom - med undanlag förvisst lösöre - föreslås en i tiden obegränsad vinst-beskattning. Kommitténkonstaterar dock att de skilda målsättningar, som vidrealisationsvinstbeskattningen gäller för olika tillgångsslag, medfört att enteknisk samordning av systemen kunnat genomföras endast i begränsad omfattning. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , kammarrätten iStockholm, bankinspektionen, försäkringsinspekiionen, (),allmänna ombudet för mellankommunala mål (AO), lantbruksstyrelsen,bostadssiyrelsen, länsstyrelserna i , , , , och län, företagsskatteberedningen (Fi1970:77), fondbörsutredningen (Fi 1967:32), 1968 ärs kapitalmarknadsutredning(Fi 1969:59), kommerskollegium, domänverket, statens lantmäteriverk, Sverigesriksbank, bostadsskattekom-mittén(Fi 1972:08), Centralorganisationen /SR,, , Föreningen auktoriserade revisorer (),, , föreningsbankers förbund.Konstnärernas riksorganisation (), Konstnäriiga och litterära yrkesutövaressamarbeisnämnd. (), (),i (LO), handelskammare, ,Sportsiugefrämjandei, Styrelsen för . Svensk industriförening.Svenska artetsgivareföreningen (), . 'Regeringsrådel (ordförande), kammarriittsrådet samt riksdagsledamöterna , Prop.1975/76: 180 42 riksförbund,allmännyttiga bostadsföretag (), ,, hantverks- och industriorganisation (SHIO),, , ,, (), (), Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund ochSveriges redovisningskonsulters förbund. Yttranden har även inkommit frånSveriges frimärkshandlarförbund, mynthandlares förening, och , Lantbrukssiyrelsen harlill sitt yttrande fogat yttranden av lantbruksnämnderna i , ,och , har bifogat yttranden frånstatskontoret i och , SAF, . , och hänvisar till yttrande av Näringslivets skattedelegation, LRFåberopar yttrande av Lantbrukarnas skaitedelegation. 2Huvudprinciperna för realisationsvinstbeskattningen 2.1 Nuvarande regler Vinstsom erhålles genom icke yrkesmässig avyttring av fast eller lös egendombeskattas som inkomst av tilirällig förvärvsverksamhet. Realisationsvinstbeskattningenutgör alltså en del av den vanliga inkomstbeskattningen. Vinsten läggs sammanmed den skattskyldiges övriga inkomster och blir föremål för progressivinkomstbeskattning. Realisationsförlust avräknas dock inte mot annan inkomstän realisationsvinst och annan intäkt av tillfällig förvärvsverksamhet. Vidkommunalbeskaltningen gäller vidare den begränsningen att avräkning för förlustfår ske endast mot sådan intäkt av tillfällig förvärvsverksamhet som hänför sigtill samma förvärvskälla som föriusten. Realisationsvinstbeskattningenomfattar tillgångar av alla slag. Skattskyldighet inträder först när vinstrealiseras i samband med avyttring av egendomen. Med avyttring menas attegendomen säljs eller på annat sätt överläts mot vederlag, s, k, onerösöverlåtelse. Äganderättsövergång genom arv, testamente, gåva, bodelning ellerannan i princip vederlagsfri överlåtelse, s, k, benefik överlåtelse, utlöserinte någon realisationsvinstbeskattning. Realisationsvinst ochrealisationsförlust beräknas i princip lill skillnaden inellan å ena sidan vadden skattskyldige erhåller för egendomen och å andra sidan summan av hanskostnader för anskaffning och förbättring av egendomen. Resultatet beräknas medhänsyn till köpeskillingens hela belopp även om denna betalas under loppet avflera år. Prop.1975/76:180 43 skattskyldighetdel beskattningsår då första delen av likviden betalas. Till den delköpeskillingen betalas i form av livränta, skall den inte beaktas vidvinstberäkningen. I stället medges köparen avdrag och beskallas säljaren förlivräntebeloppen när de betalas ut. EnligtKL:s ursprungliga lydelse var realisationsvinst skattepliktig endast omavyttring skedde inom viss begränsad tid efter förvärvet, nämligen i regel tioår i fråga om fasligheter och beträffande annan egendom. Grunden tilldetta var att KL:s inkomstbegrepp till en början vilade på uppfattningen attkapitalvinster skulle beskattas endast om de var resultatet av spekulation. Detpresumerades att spekulationssyfte förelåg om avyttring skedde inom de angivnatidsperioderna. I konsekvens med detta belrak-tdsesätt fordrades förskattskyldighet att den avyttrade egendomen förvärvats genom köp, byte ellerannat oneröst fång. gjordes övergången från skatteplikt tillskattskyldighet mjukare med hjälp av särskilda avirappningsregler. Detbetraktelsesätt som låg till grund för den nu beskrivna avvägningen avskatteplikten har sedermera övergetts. Genom lagstiftning åren 1966 och 1967har införts en i tiden obegränsad skattskyldighet för vinst vid avyttring avaktier och fastigheter. Till grund för lagstiftningen låg delsaktievinst-utredningens betänkande (SOU 1965:72) Aktievinslers beskattning,dels markvärdekommittés betänkande (SOU 1966:23 och 24) Markfrågan. Beträffandefastigheter gäller enligt den nya lagstiftningen att hela vinsten t)eskattasvid avyttring från förvärvet och av vinsten vid senareavyttring. Vid avyttring av aktier beskattas likaledes hela vinslen under eninitialperiod , varefter den skattepliktiga delen av vinsten stegvisreduceras så att den efter fyra men mindre än utgör av vinsten.Efter femärsiidens utgång tillämpas en schablonmetod som innebär att 10 96 avnettoförsäljningspriset, dvs. försäljningssumman för aktierna efter avdrag förförsäljningsomkostnader, tas upp som skattepliktig inkomst, såvida det inteframstår som sannolikt att avyttringen skett utan vinst eller med vinst som ejöverstiger 5 96 av försäljningspriset. Försåväl fastigheter som aktier gäller att skattskyldighet föreligger även omegendomen förvärvats genom benefikt fång, 1 sådana fall bestäms innehavstidenoch anskaffningskostnaden med hänsyn till närmasl föregående onerösa fång.Vinst vid tvångsförsäljning av fasligheter och aktier är skattepliktig. Vidsådan försäljning gäller dock - oberoende av innehavstiden - att högsl avvinslen vid fastighetsförsäljning resp. högst av netloförsäljningsprisetvid aktieförsäljning tas till beskattning. Dennya lagstiftningen innebar även att nya principer infördes för vinstberäkningenvid fastighetsavyttring. Kostnader för inköp och förbättring av fastighet fårsålunda uppräknas med hänsyn lill prisutvecklingen under innehavet(indexuppräkning). Vidare medges beträffande bosladsfastigheler ett fasttillägg till anskaffningskostnaden med , av inne- Prop.1975/76: 180 44 havstiden.Dessa regler saknar motsvarighet vid aktievinstbeskattningen. Denna träffardärför den nominella vinsten. Annanlös egendom än aktier och liknande värdepapper omfattas inle av den nyalagstiftningen. Realisationsvinst vid avyttring av sådan egendoin är skattefriefter innehav och vid tvångsförsäljning. En förutsättning förskattskyldighet är fortfarande att egendomen förvärvats genom köp, byte ellerannat liknande fång, .Kommittén konstaterar att ett i stort sett enhetligt system förkapital-vinstbeskatlningen tidigare tillämpats men att det numera finns treolika system, avseende fastigheter, aktier o.d, och annan lös egendom. Denunderstryker att dess huvuduppgift varit att åter söka närma de olika systemenlill varandra. I första hand har det gällt alt undersöka i vilken utsträckningen rent teknisk samordning av systemen är möjlig. Vidare har en uppgifl varilall söka åsladkomma att realisationsvinstbeskattningen blir neutral fråninvesteringssynpunkt. Kommittén har utgått ifrån alt gällande regler förbeskattning av realisationsvinst vid fastighetsförsäljning inte skall ändras.Härav drar kommittén slutsatsen att uppdraget att närma systemen lill varandrai första hand måste innebära en undersökning av hur reglerna förrealisationsvinstbeskattning av aktier och annan lös egendom skall kunnaanknytas till systemet för beskattning av fastighetsvinster. Etthuvudsyfte med nuvarande system för beskattning av vinst vid fastighetsförsäljninghar enligt kommittén varit att åstadkomma en från mark-politisk synpunktrationell beskattning av markvinster. Kommittén utgår ifrån att dennamålsättning skall bestå och att därför reglerna för beskattning av vinst vidfastighetsförsäljning i viss utsiriickning måsle avvika från de regler som börgälla beträffande annan egendom, åtminstone såvitt avser detaljutformningen avbestämmelserna, I fråga om vissa huvudprinciper och när det gäller attåstadkomma neutralitet i beskattningen bör det dock enligt kommitténs mening varamöjligt att närma systemen till varandra. Kommittén har funnit att systemen börkunna samordnas främst i följande avseenden: - Beskattningen bör vara obegränsad i tiden. - Skatteplikt bör föreligga oavsett förvärvets artoch oavsett om avyttringen skett i en tvångssituation eller ej. - Beskattningen bör bygga på den verkliga vinsten, - Initialperioden, dvs. den period då hela vinstenbeskattas, bör vara densamma för alla tillgångsslag, - Det bör för alla tillgångsslag endast finnas tvåtidsgränser såvitt gäller innehavstiden, - Efterinitialperioden bör endasl en del av vinsten beskattas. Kommittén har ansett att samordning bör kunna ske även på andra punk- Prop.1975/76:180 45 terdär reglerna f. n. skiljer sig åt, t. ex. beträffande avdrag för föriusler ochberäkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst. Vadbeträffar realisationsvinstbeskattningens höjd fastslär kommittén att den hafti uppdrag alt föreslå en teknisk sainordning inom ramen for ett i stort selloförändrat skatteuttag. Den anför att de föreslagna ändringarna i fråga omkapitalvinstbeskattningen av fastigheter inte motiverar nägon ändring avgällande skattesatser utan leder till ett i stort sell oförändrat skatteuttag,I fråga om aktier m. m. föreslås att av verklig vinst beskattas efler dentvååriga initialperiodens utgång. Kommittén anser att detta förslag uppfyllerkravet på oförändrat skatteuttag och att det ej strider mot kravei påneutralitet vid realisationsvinstheskattningen. Kommitténhar prövat frågan huruvida realisationsvinstbeskattningen liksom börutgöra en del av den vanliga inkomstbeskattningen eller om en särbehandling avkapitalvinsterna i förhållande till vanlig inkomst är befogad. Den har funniiatt sådana starka skäl som bör fordras för en särbehandling av kapitalvinsternainte föreligger, Medhänsyn till ramen för kommitténs uppdrag har fiertalet remissinstanserbegränsat sina yttranden till de rent tekniska aspekterna och till frågan omsamordning av de olika systemen för realisationsvinstbeskattning. Beträffandesamordningsfrågan har de fiesta av remissinstanserna funnii att den avvägningsom kommittén gjort är i stort sett tillfredsställande eller i varje fallgodtagbar. 1 en del fall har dock ifrågasatts om del inte hade varit möjligtatt genomföra ytteriigare samordning inom ramen för uppdraget. Därvid har t.ex. föreslagits att anskaffningskostnaden för aktier skall kunna indexuppräknaspå samma sätl som gäller för fastigheter. Dessa och liknande synpunkter återgessenare i samband med redovisningen av ulredningens olika deialjförslag, , Någraremissinstanser har även uttalat sig i de mer övergripande frågor som rör bl.a, realisationsvinstbeskattningens förhållande lill skallesystemet i övrigt,skatteuttagets höjd och de fördelningspolitiska aspekterna. 1 några fall harframförts allmänna önskemål om en förnyad och mer genomgripande översyn avreglerna. Sålunda har jöreiagsskatteberedningen understrykit att del ärönskvärt att göra en avvägning av kapitalvinstbeskaltningen mol beskattningenav löpande inkomsl och förmögenhet samt mot andra delar av beskattningen.Beredningen anser att en förnyad översyn kan bli nödvändig för att uppnåerforderlig integrering av de olika delarna av skattesystemet. SABOunderstryker att utvecklingen kommittén arbetat varit sädan atten genomgripande översyn numera fordras och anser att en sådan översyn böromfatta omfördelningsproblemen och beakta de bostadspolitiska aspekterna. Även/y55 efteriyser en ny och genomgripande översyn. Avde remissinstanser som framfört önskemål om förnyad översyn av Prop.1975/76:180 46 realisationsvinstbeskattningenhar några lämnat synpunkler på de målsättningar som bör gälla för enreform pä området. Länsslyrelsen i StorAAo/ff;s/ö«(majoriteten)harallmäntförordat vissa ytterligare skärpningar i beskattningen men har avstått från attprecisera i vilka avseenden delta bör ske, LO anser att nuvarande regler ärotillfredsställande och har snedvridande effekter som förstärks av att de olikareglerna för beskattning gör del förmånligt att genom olika transaktioneromvandla arbetsinkomster till kapitalinkomster. Realisationsvinstbeskattningenbör enligt LO:s uppfattning bedömas dels från fördelningspolilisk synpunkt,dels med hänsyn till samhällsvärdet hos den verksamhet som ger upphov lillvinsterna. De spekulationer, som skapar värdestegring på mark, aktieroch lösöre, kan enligt LO inte betraktas som ett önskvärt inslag i ekonomin,eftersom de ökar ojämnheten i fördelningen utan alt för den skull fylla någonrationell funktion i övrigt. Värdestegringar på mark och aktier kan socialt ochekonomiskt påverka utvecklingen i helt annan riktning än den som avsetts av depolitiska beslutsfattarna, understryker att markvärdestegringarna påverkarbåde samhällsplanering och boendeförhållanden och att de får betydelse bl, a.för den sociala strukturen i bostadsområden. Värdeförändringar på aktierpåverkar kreditströmmarna inom näringslivet. Resurser styrs lill förväntatlönsamma företag och bort från förväntat olönsamma. Denna typ avresursfördelning, som baseras pä kortsiktiga privata vinstintressen, är enligtLO otillfredsställande. Vidare framhåller LO bl.a, all det enligt organisationensmening inte kan anses rimligt att realisationsvinster beskattas betydligtlindrigare än inkomst av förvärvsarbete. LO anför att avkastningen på aktier ärett resultat av de anställdas arbeie och att lägesvärdeökningar på fastigheterberor på samhälleliga investeringar. LO anser att hela realisationsvinsten iprincip bör vara skattepliktig. TCO anser att realisationsvinster vidförsäljning av egendom liksom kapitalinkomster är mer ojämnt fördelade änarbetsinkomster och att skattereglerna i många fall kommii att bli slarktförmånliga fördel relativa fätal som regelbundet har inkomster av tillfälligförvärvsverksamhet. Organisationen anser all många höginkomsttagare i dagsträvar efter att på olika sätt om "normala" inkomster tillrealisationsvinster. En teknisk översyn av skattereglerna är enligt TCO intetillräcklig. Principen om att vinster av realiserad värdestegring vid försäljningav egendom ger skatteförmåga på samma sätl som andra inkomster mäste enligtorganisationen komma till klarare uttryck i lagstiftningen, Särskill gällerdetta stora eller regelbundet upprepade vinstförsäljningar. TCO förordarskärpning av beskattningen av vinster vid avyttring av såväl fastigheter somaktier. ÄvenNäringslivets skaitedelegation understryker alt realisationsvinstbeskattningeninte bör ses utbruten ur sitt större sammanhang. Denna beskattning är, anfördelegationen, endasl en komponent i ett skattesystem, i vilket avkastningbeskattas enligl den progressiva inkomstbeskattningen somförmögenhetsinnehav i allmänhet beskattas med en förmö- Prop.1975/76: 180 47 genhetsskatisom ytterligare beskär den behållna avkastningen i betydande mån. Delegationenanser att aktievinstbeskattningen utgör en belastning på företagenskapitalanskaffning och att en hög kapitalvinstbeskatining på del allvarligastekan motverka ekonomisk tiJJviix!, EnUgt delegationens mening bör övervägas ominle en särskild beskattningsform för realisationsvinster kan genomföras.Delegationen anser att en särbehandling skulle vara en rättvisarebeskattningsform med hänsyn till de stora skillnaderna i marginalskattebelastningmellan olika grupper av skattskyldiga. 3.1Allmänna regler för vinstberäkningen Realisationsvinstbeskattningkan komma i fräga vid icke yrkesmässig avyttring av fastighet. Ingårfastigheten i tomirörelse eller byggnadsrörelse eller bedriver denskatlskyldige handel med fastigheter, blir däremoi någonrealisationsvinstbeskaltning inte aktuell ulan eventuell vinst beskattas slsominkomst av rörelse. Förtillämpningen av reglerna om beräkning äv realisationsvinst på grund avfaslighetsförsijljning är det givelvis nödvändigl att klariägga vad som i dettasammanhang menas med fastighet. Utgångspunkten är detcivUiäns-Ugajåsilghetsbegrpppet. Fast egendom är enligt jordabalken (JB) iförsta hand de på marken indelade fastigheterna (1 kap. I S JB). Till fastighethör bl. a. byggnad och annan anläggning -1, ex, ledningar och stängsel - somanbragts i eller ovan jord för stadigvarande bruk på fastigheten (2 kap, I §JB). Till byggnad hör i sin tur fast inredning och annal varmed byggnadenblivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande bruk för byggnaden eller delav denna (byggnadstillbehör). Som byggnadstillbehör räknas i regel bl, a, spis,värmeskåp och kylskåp i bostadsbyggnad, hylla och skyltfönsteran-ordning ibutikslokal, anordning för utfodring av djur och anläggning för maskinmjölkningi ekonomibyggnad för jordbruk samt kylsystem och fiäkt-maskineri i fabrikslokal(2 kap, 2 S JB), Till faslighet som hell eller delvis är inrättad förindustrieU verksamhel hör, utöver trdigare nämnd egendom, även s. k.industritillbehör, dvs, maskin och annan utrustning som tillförts fastighetenför att användas i verksamheten huvudsakligen på denna (2 kap, 3 S JB). Industritillbehörförekommer således inte i jordbruket och inte heller i annan rörelse änindustrirörelse. Byggnadersamt byggnads- och industritillbehör, som tillförts en fastighet av annan änfaslighetens ägare, utgör inte fast egendom om inte byggnad resp, tillbehörsamt fastighet"kommit i samrne ägares hand (jft 2 kap, 4 S Prop.1975/76:180 48 JB),Byggnad på annans mark eller t. ex. kylskåp som insatts av hyresgäst är såledescivilrättsligt setl lös egendom. Detfastighetsbegrepp som används i skatterätten är identiskt med civilrättensdefinition på fast egendom.