prop · FY03103 · 1975-12-31 00:00:00 — Punktenhar motsvarighet i gällande lag och punkten 10 i utredningens förslag. Jag 2 § första stycket framhålUt betydelsen av att redovisning lämnas i dehänseenden som föreskrivs i punkten. Paragrafenbehandlar förvaltningsberättelsens innehåll och motsvarar 106 § iaktiebolagsutredningens förslag. Såsom nämnts har flera av gäl- landelags bestämmelser om innehållet i förvaltningsberättelsen sin motsvarighet i 8§. Enligt första stycketförsta punkten skaU upplysning lämnas dels om sådana för bedömningen avbolagets resultat och ställning viktiga förhållanden, som inte skall redovisasi resultat- eller balansräkning, dels om händelser av väsentUg betydelse förbolaget även om de inträffat efter räkenskapsårets utgång. Detta överensstämmermed gällande lag och utredningens förslag utom på den viktiga punkten attförfångsklausulen har slopats. Jag har i avsnitt 13.9 redovisat mina motivhärför. Andrapunkten i första stycket saknar motsvarighet i gäUande lag ochutredningsförslaget. I punkten stadgas att i bolag vari aktiema tUl huvudsakligdel ägs eller på därmed jämförUgt sätt innehas direkt eller genom förmedlingav juridisk person av en eller ett fåtal fysiska personer (fåmansbolag)skalL särskild redogörelse lämnas för ingångna avtal och andra därmedjämförUga förhållanden mellan bolaget och dess aktieägare. Jaghar ansett väsentligt att det i fåmansbolag, där ägamas och bolagets ekonomiofta sammanblandas, klart framgår av redovisningen i vad mån olikatransaktioner företagits bolaget och dess ägare emellan. Denbestämning av begreppet fåmansbolag som görs i lagtexten överensstämmer med 35§ 3 mom. nionde stycket kommunalskattelagen (jfr prop. 1973: 207). Meduttrycket ingångna avtal förstås t. ex. överförande av medel partema emellan annorledes än genom lån från bolaget , hyresförhållanden avseendefastigheter, bUar, båtar o. d. Transaktioner under räkenskapsåret på grund avtidigare ingångna avtal skall redovisas. Även om andra förhåUanden söm rådermellan bolaget och dess ägare utan att formliga avtal ingåtts bör upplysninglämnas. Aktiebolagsutredningen.I utredningsförslaget anges i enlighet med gällande lag att medelantaletarbetare och medelantalet övriga anstäUda under räkenskapsåret skall anges iförvaltningsberättelsen. Enligt förslaget skall vidare anges sammanlagdabeloppet av räkenskapsårets löner och ersättningar dels tiU stjrrelsen ochverkställande direktör, dels tUl arbetare och dels tiU övriga anställda.Utredningen framhåller att tantiem lUl styrelse och verkställande direktörsällan förekommer varför något krav på särredovisning därav inte föreslås. Remissyttrandena.LRF förordar att uppdelningen beträffande personal och löner på arbetare ochövriga anställda slopas men att lön och ersättning till styrelse ochverkställande durektör alltjämt redovisas. Näringslivet påpekar attbestämmelsen dm uppdelning, av anslällda mellan arbetare och tjänstemän på sUctkan bli svår alt efterleva, eftersom skillnadema mellan personalkategoriernahåller på att suddas ul. Ett lämpligt sätt att redovisa antalet anställda kanenligt näringslivet 30 1975.1 saml Nr 103 varaatt använda de regler som gäller för beräkning av "genomsnittiigt antalårsarbetare" på grundval av arbetsgivaruppgiften tiU ATP. Kammarrätten,i , bokföringsutredningen ochföretagsskatteberedningen förordar en bestämmelse om att tantiem och därmedjämförlig ersättning till styrelse och verkstäUande direktör skall angessärskilt. Föredraganden.Med beaktande av den remisskritik som framförts har departementsförslagetutformats så att uppdelning på olika personalkategorier slopats i fråga ombåde medelantalet anställda och löner till dem. I mitt förslag föreskrivs ocksåsärskUd uppgiftsskyldighet avseende tantiem. EnUgt de allmänna övervägandena iavsnitt 13.9 föreskrivs vidare att i fråga om antalet anställda skall angesdels det totala antalet i bolaget, dels antalet på varje arbetsstäUe där mer än20 personer sysselsätts. Om bolaget har anstäUda i flera länder, skall löneroch ersättningar samt antalet anställda anges särskUt för varje land. Bestämmelsernahar genom hänvisningen i 11 § fjärde stycket motsvarande tUl-lämpning inomkoncern. Avdet i lagtexten använda uttrycket "räkenskapsårets" löner och ersättningarframgår att det är årets utgiftssumma, ej utbetalningssumma, av löner etc. somskall anges. Till "ersättningar" som åsyftas i stycket hör arvoden,provisioner,, semesterersättning och andra belopp som ulgår direkt tillvederbörande, däremot inte pensions- och socialförsäkringspremier o. d. Itredje stycket föreskrivs i enUghet med utredningens förslag och gällande lagatt förvaltningsberättelsen skall innehålla förslag tUl dispositionerbeträffande vinst eller förlust. Förslaget skall omfatta belopp som ibalansräkningen redovisas som balanserad vinst eUer förlust och nettovinsteller förlust för räkenskapsåret. Det som redovisas som fria fonder behöver tasmed bara om en minskning av sådan fond föreslås. Ifjärde stycket, som saknar motsvarighet i utredningsförslaget, stadgasskyldighet för större bolag, enligt definitionen i 10 kap. 3 § andra stycket,att utarbeta en finansieringsanalys. Jag har i avsnitt 13.9 motiveratbestämmelsen härom. Avsiktenmed en finansieringsanalys är att den skall lämna upplysning om denfinansierings- resp. investeringspolitik som bolaget fört. Av analysen bördärför framgå de olika finansieringskällorna samt kapitalanvändningen ävensomhur rörelsekapitalets huvudsakliga beståndsdelar förändrats. Eftersomfinansieringsanalysen som redovisningsform är relativt ny här i landet har ännuinle någon klar praxis utbUdats beträffande utformning och presentation avanalysen. Jag viU därför inte i lag föreslå någon uppstäUningsform föranalysen. Denmodell som Föreningen auktoriserade revisorer och Näringslivets börskommillérekommenderar torde emellertid i stora drag repre- senterabåde en lämplig och ofta tillämpad uppställningsform för fi nansieringsanalys. Analysen ställs enligt föreningens rekommendation upp på följande sätt. Frånårets verksamhet internt tillförda medel x Minskningav långfristiga fordringar x ökningav långfristiga skulder x Investeringari fastigheter, maskiner och inventarier x Investeringari aktier och andelar X Ökningav långfristiga fordringar x Minskningav långfristiga skulder x Specifikationav förändring av rörelsekapitalet Ökning(minskning) av varalager x Ökning(minskning) av kortfristiga fordringar x Ökning(minskning) av kortfristiga skulder x Ökning(minskning) av kassa och bankmedel x Enligtrekommendationen bör beräkningen av posten "Från årets verksamhet internttillförda medel" visas i en specifikation, som antingen kan tas in isjälva finansieringsanalysen eller placeras i en not tUl denna. Eftersomresultaträkningen skall ha formen av en brattoredovisning med en meUansumma"Resultat före bokslutsdispositioner och skatt" kan specifikationenlämpligen ges följande form. Resultatföre bokslulsdispositioner och skatt x -I-Avskrivningar som belastat detta resultat x +ReaUsationsvinst/förlust på sålda anläggningstillgångar x Skatter x + Uttag från eller insättning på spärrkonto för investeringsfond x Uträkningav ökning eller minskning av långfristiga skulder bör bygga på den faktiskapensionsskuldens storlek. Attfinansieringsanalys för koncern skall upprättas framgår av 11 § sjätte stycket. Paragrafeninnehåller grundläggande bestämmelser om koncernredovisningens omfattning ochinriktning. Bestämmelsema har motiverats i avsnitt 13.10. Iförsta stycket föreskrivs att alla moderbolag skall avge koncernredovisningsom skaU bestå av koncemresultaträkning och koncernbalansräkning.Redovisningen skaU hänföra sig tUl balansdagen för moderbolaget. Bestämmelsemamotsvarar närmast 96 § första stycket och 107 § första stycket iaktiebolagsutredningens förslag samt 7 § i fondbörs- ochsamarbetsutredningarnas förslag. Attkoncemredovisning skall upprättas av alla moderbolag innebär, att så skallgöras också av sådana bolag som själva är dotterbolag tUl andra bolag. Andrastycket, som motsvarar 97 § andra stycket i aktiebolagsutredningens förslag,anger att företag i samma koncem skall ha samma räkenskapsår, om inte synnerligaskäl medför hinder häremot. Hänvisningeni tredje stycket tUl 3 § innebär att koncemredovisningshandlingarna skaUundentäUas revisorema i moderbolaget för granskning minst en månad föreordinarie bolagsstämma samt att koncemredovisningen och koncernrevisionsberättelsenskall offentliggöras. Beslämmelsema motsvarar vad som i 2 § tredje stycket ifondbörs-och samarbetsutredningamas förslag förordats i fråga om störte aktiebolag. Bevisom att både koncemresultaträkning och koncernbalansräkning fastställts skaUvidare utfärdas med uppgift också om det beslut bolagsstämman i moderbolagetträffat i fråga om moderbolagets vinst eller förlust. Atthandlingarna skall tUlhandahållas moderbolagets aktieägare föreskrivs i 9 kap.9 § fjärde stycket. Paragrafenreglerar koncernredovisningens innehåll. I första stycket, som harmotsvarighet i 107 § andra stycket första punkten aktiebolagsutredningensförslag samt 7 § fjärde stycket första punkten i fondbörs- ochsamarbetsutredningarnas förslag, föreskrivs att resultaträkning ochbalansräkning för koncernen skall var för sig vara ett sammandrag avkoncemföretagens redovisningshandlingar. För upprättande av sammandraget ärden goda redovisningsseden vägledande. Denkommande bokföringslagens bestämmelser om innehållet i re- sultat-och balansräkning skall naturligen beaktas utan särskUd föreskrift därom idetta sammanhang. Däratöver skall enligt stycket de speciftkationskrav somfastställts för resultat- och balansräkning i 5 8 §§ detta kapitel iakttas itillämpUga delar. 6 § tredje stycket och 7 § sjätte stycket äger naturligeninte tUlämpning i detta sammanhang. Iförhållande tUl aktiebolagsutredningens förslag innebär denna hänvisning enutvidgning så tUl vida att tUläggsuppgifter enligt 8 § också skall lämnas förkoncemen. Detta är enligt min mening nödvändigt för att koncernredovisningenskall ge en tillräckligt god inblick i koncernens förhållanden. I vissakoncemer kan möjUgen denna bestämmelse inte helt ut efterkommas. Detta kan varafallet då utiändskt dotterföretag ingår i koncernen. Jag tänker här närmast påpunktema 1, 3, 4, 6 och 7 i 8 § första stycket. Utrymme finns därvid att enligttredje stycket göra avsteg från det uppställda kravet. Den i stycket intagnahänvisningen tUl 2 § innebär bl. a. alt föregående års koncemresultaträkningoch koncernbalansräkning skall tas in i årels koncernredovisning på samma sättsom gäller i fråga om årsredovisningen. ochsamarbetsutredningen upptog en bestämmelse av denna innebörd i 3 § andrastycket i sitt lagförslag. Hänvisniugen medför vidare att i enlighet med 96 §andra stycket aktiebolagsutredningens förslag också koncemredovisningen skallskrivas under av styrelseledamöter och verkställande direktör samt att en tUlstyrelseprotokollet antecknad avvikande mening skall fogas tUl redovisningen.Denna utvidgning i förhållande tUl gällande rätt är naturlig eftersomkoncemredovisningen enligt departementsförslaget också skall läggas fram påbolagsstämma samt göras offentiigt tillgänglig. Iandra stycket har utan jämkningar sammanförts bestämmelsema i 7 § fjärdestycket andra punkten i fondbörs- och samarbetsutredningarnas förslag samt 107§ andra stycket andra pimkten och fjärde stycket i aktiebolagsutredningensförslag. Vidberäkningen av koncemens årsresultat, vUket skall anges i koncemresultaträkningen,skall enligt första pimkten i stycket som avdragspost tas upp ökning avinternvinst resp. som tilläggspost upptas minskningav inlernvinst. Vidare skall avdrag göras för redovisadvinstutdelning mellan företag inom koncemen. Förkoncembalansräkningens uppstäUning skall vid beräkningen av fritt eget kapitalresp. ansamlad förlust som avdragsbelopp ingå inlem-vinsten per balansdagen. Medintemvinst avses på moderbolaget belöpande andel av vinst på överlåtelse avtUlgång inom koncemen, i den mån ej överlåtelse av tUlgången därefter sketttill köpare utanför koncemen eller förbrukning av tillgången eller nedsättningav dess värde ägt ram hos det företag inom koncemen som förvärvat tUlgången.Internvinst kan alltså upp- kommagenom överlåtelse från moderbolaget tUl dotterföretag eller från dotterföretaglill moderbolag eller tUl annat dotterföretag. Definitionenav internvinst i tredje punkten av stycket är samma som i gällande lag.Stadgandet avser överlåtelse av alla slags tiUgångar, alltså både omsättnings-och anläggningstillgångar. Uttrycket "på moderbolaget belöpandeandel" av vinsten åsyftar att vid uträkningen av internvinst avdrag fårgöras för den vinst som belöper på minoritetsandelar i dotterbolag. Dennafråga har i detalj utvecklats i förarbetena tUl gällande lag, selagberedningens motiv, SOU 1941: 9, s. 435443, samt m. fl..Aktiebolagslagen, 6:e upplagan, s. 298 ff. Somjag nämnt i avsnitt 13.10 innehåller mitt förslag inte några regler om formenoch metoderna för koncemresultaträkningens och koncembalansräkningensupprättande. Utvecklingen på oinrådet är betydande och den teknik som i frågaom koncernbalansräkningens upprättande beskrevs i förarbetena till gällande lagär nu delvis föråldrad. betänkande lämnas följande sammanfattning som jagför min del inte har något alt invända mot av hur en koncernbalansräkningupprättas. Ikoncernbalansräkningen upptas som tUlgångar moderbolagets tiUgångar, utomaktieposter i dotterbolag och fordringar hos sådana bolag, samt dotterbolagenstiUgångar, utom aktier i andra koncembolag och fordringar hos moderbolageteller andra koncernbolag. Under mbriken skulder och eget kapital uppförsmoderbolagets skulder, utom skulder till dotterbolag, och dotterbolagensskulder, utom skulder lill moderbolaget eller andra koncernbolag. Under sammambrik upptas moderbolagets och dotterbolagens investeringsfonder och därmedjämförliga reserver, eventuellt minoritetsintresse och koncemens eget kapital. Omkoncernen innehåller dotterbolag som ej är helägt måste man införa en motpost,minoritetsintresset, som svarar mot främmande aktieägares andel idotterbolagets egna kapital. Vid uträknandet av detta belopp måste beaktashuruvida aktier med olika företrädesrätt finns i dotterbolaget. Omdotterbolagets minoritetsaktieägare för sina aktier äger företrädesrätt tillåterbekommande vid dotterbolagets upplösning av den på dem belöpande delen avaktiekapitalet bjuder i allmänhet försiktigheten alt förlust hos dotterbolagetanses i dess helhet belöpa på moderbolaget. Äger minorilelsaktieägamaföreträdesrätt tUI vinstutdelning bör av vinst hos dotterbolaget så stor delanses belöpa på moderbolaget, som skuUe ha tillfallit moderbolaget om vinstenutdelats. Koncemenseget kapital bör specificeras i minst följande fyra poster; a) moderbolagets aktiekapital (aktiekapitalen i dotterbolagenelimineras), b) koncernens bundna reserver (främst reservfonder ochuppskrivnings-fonder), c) koncernens fria reserver eller ansamlade förlusterfrån (i fria reserver ingår dels fria fonder, dels balanseradevinster), d) koncemens vinst eller förlust för året. Posterna c) och d) utgörtUlsammantagna "fritt eget kapital eUer ansamlad förlust i koncemen".I beloppen b), c) och d) får icke medräknas vad som skall hänföras tillminoritetsintresse i dotterbolag. Totalsummanav koncernens eget kapital och dettas fördelning på dehär angivna delposterna blir i praktiken beroende av vilken metod som användsför elimineringen av moderbolagets (och eventuellt andra koncernbolags)redovisade värde av aktier i dotterbolag. I svensk praxis begagnas förnärvarande främst två skUda metoder för denna eliminering, nämUgenparivärdemetoden och förvärvsvärdemetoden (past-equilymetoden). Vid den förraelimineras aktievärdena mot dessa aktiers nominella värde pä balansdagen. Ardet bokförda värdet lägre än det nominella brakar skUlnaden (underparivärdet)hänföras till koncemens bundna reserver. En skUlnad i motsatt riktning(överparivärdet) måste, emedan den icke kan upptas som tiUgång ikoncernbalansräkningen, avdras från det egna kapitalet varvid avdraget normaltgörs från koncernens fria reserver. Vid förvärvsvärdemetoden görs däremot eneliminering mot dotterbolagsaktiernas matematiska värde vid deras förvärvande.Genom att härvid uppkommet skillnadsbelopp är möjligt att analysera kan det ikoncembalansräkningen redovisas enligt sin natur. Det kan t. ex. visa sighänförbart till ett goodwUlvärde, som i så fall upptas såsom tUlgång förkoncernen (och efter hand bör avskrivas), eller tUl över- eller undervärden iförvärvat dotterbolags tiUgångar vilket föranleder motsvarande justering avdessa tillgångars värden i koncernbalansräkningen. Av de nämnda metoderna ärparivärdemetoden den mest använda men förvärvsvärdemetoden, vars tUlämpningleder till riktigare koncernbalansräkningar, vinner efter hand ökad utbredning. Somkoncernens ställda panter upptas i koncernbalansräkningen de av moderbolagetoch dotterbolagen ställda panterna med undantag för dem som ställts interntinom koncemen. Beträffande ansvarsförbindelser observeras, att om ett bolag ikoncernen tecknat borgen för annat koncernbolags skuld, dennaborgensförbindelse icke behöver medräknas bland ansvarsförbindelserna ikoncernbalansräkningen. Itredfe stycket finns bestämmelser om att moderbolaget kan avvika frånredovisningsbestämmelserna i första och andra stycket. Avvikelse får ske, omdel med hänsyn tUl koncemens sammansättning eller andra särskilda skäl äruteslutet att tiUämpa första och andra styckena. Jag har motiverat stadgandet iavsnitt 13.10. Skildabokslutsdagar kan som jag nämnt i den allmänna motiveringen i regel inte ansesge anledning till att inte ta med ett dotterföretag i sammanhanget.Undantagsregeln tar i stället sikte på bl. a. de tUlfällen då eltdotterföretag är utiändskt och följer avvikande redovisningsregler. Även valutakurseroch kursdifferenser kan ha sådan inverkan på dotterföretagets redovisning atten koncemredovisning ger en vilseledande bild av verkligheten. I fråga onidotterföretag som införlivats med koncernen kan vidare under ettövergångsskede skilda kontoplaner och konteringsprinciper ge Obalans åt ettkoncernsammandrag, varför undantagsbestämmelsen kan behöva åberopas. Samma kanförhållandet vara i fråga om ett övertaget företag med annat räkenskapsårän koncernen i övrigt. Som jag nämnt i avsnitt 13.10 är dock en sådanomständighet inte tUlräcklig grund för att helt och hållet utesluta företagetfrån koncernredovisningen med hänsyn till att krav bör kunna ställas på attmånadsbokslut eller annat periodiskt bokslut utarbetas. Avstycket framgår alt företagen avvikelse samt skälen för denna skall anges imoderbolagets förvaltningsberättelse. Ifjärde stycket ges föreskrifter om ytterUgare uppgifter avseende koncemen vUkaskaU tas in i moderbolagets förvaltningsberättelse. En följd av attkoncernredovisnmgen skall föreläggas bolagsstämman skulle kunna sägas vara atten särskild koncernberättelse upprättas. Jag har emellertid inte velat föreslåregler om en sådan fristående redovisningshandling. De uppgifter som är av intresseför bedömningen av koncernens resultat och ställning bör i stället tas in imoderbolagets förvaltningsberättelse. I denna skall sålunda enligthänvisningen i stycket till 9 § las med upplysningar om viktiga förhållandenoch händelser av väsentlig betydelse för koncernen såsom kompletterandeunderlag för den fullständiga koncernbedömningen. Vidare skall på sättföreskrivs om det enskUda aktiebolaget redovisas antalet anslällda inomkoncemen samt löne- och ersättningssummor, fördelat såväl på bolagsledningenoch övriga anställda som på de olika koncemförelagen samt, i förekommandefall, olika länder. Jaghar tidigare framhållit att metoderna för utarbetande av koncemredovisningundergår en fortiöpande utveckUng och att olika förfaringssätt torde fåaccepteras. För att möjliggöra en bättre förståelse för det siffermaterial sompresenteras i koncemredovisningshandlingarna föreskrivs i förevarande styckeatt uppgift skall lämnas om vilka metoder och värderingsprinciper som kommittill användning. Redogörelse skall alltså lämnas om bl.a. koncernbalansmetod,t. ex. parivärde- eller för-värvsvärdemelod, eller metod för omräkning avutländska dotterföretags räkenskaper till svensk valuta. Genomden fullständiga koncernredovisningen kommer direkt att framgå dels koncemensårsresultat (nettovinst eller förlust), dels beloppet av frilt eget kapitaleller av ansamlad förlust i koncemen. Dessa uppgifter ligger till grand förberäkningen av hur stor vinstutdelning som kan göras i moderbolaget. Emellertidmåste för en korrekt vinstutdelningsbedömning uppgift också lämnas om detbelopp som av det fria egna kapitalet i koncernen skall överföras tUl bundeteget kapital. Bestämmelse härom har tagils in i stycket. Genomatt ange det belopp som skaU föras över tUl det bundna kapitalet klarläggs atten del av det fria egna kapitalet på balansdagen på grund av koncemföretagensårsredovisningar kan komma att bli disponerat i koncemföretag på sådant sättatt det inte kan förfogas för vinstutdelning. I beloppet ingår delsavsättningar till bundna fonder (reservfond etc), dels sådana fondemissioner,som tar i anspråk fritt eget kapital. Framräknandet av beloppet sker vid sidanav koncemredovisningen och Uksom i denna skall avdrag ske för de andelar iresp. dotterföretags belopp, som faUer på minoriteter. Bestämmelsernai femte stycket har motiverats i avsnitt 13.10. stycketsförsta punkt följer att dotterbolag skall i förvaltningsberättelsen ange namnpå sitt moderbolag och om detta i sin tur är dotterbolag, dettas moderbolag.Med den konstruktion av koncernbegreppet som jag redogjort för i nämndaavsnitt avses med moderbolag svenskt aktiebolag. I andra punkten av stycketupptas bestämmelse om redovisning av koncerninterna leveranser. EnUgt punktenskall såväl moderbolag som dotterbolag ange hur stor andel av årels inköp ochförsäljning som avser andra förelag inom samma koncern. Meningen är att därvidskall göras en procentuell fördelning mellan externa och koncernintema sådanamellanhavanden. Inget hindrar emellertid alt beloppsuppgifter därjämte lämnas. Sjätte stycket föreskriveralt moderbolag i större koncemer skall lämna uppgift om koncernens lagerreservsamt avge finansieringsanalys för koncernen. Genom hänvisningen till 10 kap. 3§ fjärde stycket framgår att större koncemer är sådana där nettovärdet avkoncemföretagens tiUgångar enligt de två senasle koncernbalansräkningamaöverstiger ett belopp motsvarande 1 000 basbelopp enUgt lagen om allmänförsäkring eller där antalet anställda i koncemen överstigit 200. Iparagrafen, som med vissa jämkningar, främst av redaktionell art, motsvarar 8 §i fondbörs- och samarbetsutredningarnas förslag, ges grundläggande föreskrifterom avgivande av delårsrapport. Enligt de överväganden som redovisats i avsnitt 13.9 skall allaaktiebolag som är skyldiga att anlita auktoriserad revisor avge delärsrapport.Minst en sådan rapport skall avges. Behovetav delärsrapport är naturligtvis mindre eller helt obefintligt om verksamhetsåretomfatiar än normalt . Vid omläggning av räkenskapsårkan räkenskapsåret vara kortare än . Någon nedre tidsgräns förräkenskapsår finns inte. Av praktiska skäl föreskrivs därför i stycket attdelårsrapport endast skall avges för räkenskapsår som omfattar mer än tiomånader. Minsten delårsrapport skall av skäl som jag tidigare redovisat (avsnitt 13.9) omfatta minst hälften och högst två tredjedelar av räkenskapsåret. Härigenommöjliggörs för företagen att erhålla en till sin verksamhet lämpligt anpassadrapportperiod. Rapporten skall emellertid alltid avse verksamheten frånräkenskapsårets början. Detåligger styrelsen i första hand att svara för delårsrapporleringen. Iöverensstämmelse med praxis föreskrivs i andra stycket att styrelsen kan uppdraåt verkställande direktör att avge delårsrapport, vilket torde kunna bidra tUlatt rapporten kommer ut snabbt. Iandra stycket ges vidare föreskrifter om spridning och offentliggörande avdelårsrapport. Förstoch främst skall rapporten hållas tillgänglig för envar hos