prop · FY039 · 1975-12-31 00:00:00 — Således anser att KK:s förslag är ettviktigt led i den studiesociala utvecklingen raot enhetliga principer förtillträde till högre utbildning. AMS finner att en rekiytering grundad påsaklig kompetens bör tillsammans med olika sludiestimulerande ålgärder ochflexibla studieformer medverka till en utjämning av den sociala snedrekryteringentUl högre utbUdning. Även den högre utbildningen komraer, raenar AMS, attslirauleras genom de praktiska referenser och skiftande arbetslivserfarenhetersora nya studerandegrupper kommer att förelräda. Matematisk-naturvetenskapliga fakultetens utbildningsnämndi , som instämmer i huvuddelen av de förslag som KK redovisar, anseralt man genom att dels godta vissa specialutbildningar, dels allmänt göraarbetslivserfarenhet behörighetsgivande bereder grupper med godstudiemotivation och ofta speciella utbildningsmål lillfälle till alla typer avhögskoleulbildning. Matematisk-naturvetenskapliga fakultetens utbildningsnämndi noterar med tillfredsställelse att KK:s förslag innebär alt siörre avseendefästs vid icke-formella meriter än vad som hiltills varit fallet. Införandelav arbetslivserfarenhet i meritvärderingen är elt betydelsefullt steg i dermariklning. LO anser att KK:s förslag är ett väsentligt sleg i rättriklning. På elt flertal punkter föreslås avsevärda förbättringar och vissanyheter vilka kan underlätta såväl behörighet som antagning till högskolan förnya grupper. anför atl KK i sitt arbete varil hårt bunden avlidigare fattade beslut och i flera fall stått inför uppgiften alt söka förenainbördes svår-förenUga krav. Utifrån givna föratsättningar har KK på ettförljänslfulll sätt lyckats balansera de många olika önskemål sora reses på eltnytt behörighets- och meritvärderingssystem. 1975: 9 350 ansluter sig i allt väsentligt tillförslagets huvudtanke alt den sakliga och inte den formella kompetensen skallvara avgörande medan SSU anser atl KK inte gått tillräckligt långt i sinasträvanden alt bryta den orättvisa rekryteringen till högskolorna. Det kommerfortfarande att finnas kvar hinder för stora gmpper med arbetslivserfarenhetatt kuima efterfråga utbUdning vid högskolorna. Konsistorieti delar visserligen KK:s uppfattning att arbetslivserfarenhet undervissa villkor bör kunna ersätla en skolmässig ulbildning som behörighetsgrund.En övervärdering av arbetslivserfarenhet sammantagen med KK:s förslag omproportionell kvotering kan dock medföra oväntade och icke önskadekonsekvenser, bl. a. en olycklig flykt från gymnasieskolans raera teoretisktinriktade linjer. Utforraningen av raeritvärderingssystemet ochförkunskapskraven kräver därför ytterst noggranna överväganden om raan skallkunna undvika t. ex. taktiska val av utbildning på gyranasienivå. Flerareraissinstanser tar upp frågan om graden av permanens i förslagen, bl. a.UKÄ, som framhåller att det föreslagna kompetenssystemet inte bör ses som enför lång lid eller i alla detaljer gällande ordning utan bör omprövassuccessivt efter hand som erfarenheler vinns. Konsistoriet i Linköpinganser att raan löper risk att inlentionema bakom de skUda reformförslagen inomhögskoleområdet förfuskas genom en aUtför högt uppdriven reformtakt. Deföreslagna reformerna bör därför genomföras stegvis och om möjligt baseras påerfarenheter av en mera omfattande försöksverksamhet. Medicinskafakulteten vid inslitutet och dess utbildningsnämnd, som ställersig i princip positiva tUl grandtanken i KK:s förslag, nämligen attrekryteringen lUl högskoleutbUdningen breddas, finner del anmärkningsvärt attKK lägger fram förslag till en permanent omänd-ring av gällande regler ulan atlha företagit en utvärdering av pågående försöksverksarahet raed ålder ocharbetslivserfarenhet som behörighetsgrund. Det är synnerligen angeläget alt enkontinuerlig uppföljning av effeklerna av de kommande behörighelsreglema görsoch alt de föreslagna reglerna i avvaktan på sådan utvärdering görsprovisoriska. Liknandesynpunkter framförs av odontologiska fakulteten vid ochdess utbildningsnämnd samt av filosofiska fakultetens utbildningsnämnd iLinköping. SAF,som tillstyrker det framlagda förslaget, menar atl det dock kan vara svårt attpå varje punkt finna de rätta avvägningarna på behörighetskrav ochurvalskriterier. Det är endast genom praktiska tUlämp-ningar sora raan kanfinna dessa. Den frihel alt göra olika bedömningar sora KK föreslår attantagningsrayndigheten skall få är därför viklig. Motiven för och behoven avhögskoleutbildning ändras med tiden, varför det knappast är möjligl att i dagsäga vad som kan vara mesl lämpligt . Prop.1975: 9 351 1973års betygsutredning bedöraer att ett eventueUt nytt betygssyslera i framtidenkan föranleda vissa lekniska modifikationer i KK:s förslag. Utredningen finneremellertid inte att några svårigheter skulle uppslå atl genomföra förslaget. Gymnasieskolansspecialkurser m. m. KK:sförslag att alla minst tvååriga specialkurser i gymnasieskolan skall ge allmänbehörighet, om utbildningen är slutförd och om ämnena svenska och engelskaingått eller kompletterats i en orafattning som motsvarar den sociala linjenslärokurs i ämnena, möter inga invändningar från remissinstanserna. Flertaletremissinstanser tUlstyrker också att specialkurser, som omfattar minst ettläsår och som bygger på obligatorisk föralbUdning utöver om minstelt läsår samt specialkurser om minst en termin som bygger på både föratbUdningoch praktik, varvid den sammanlagda skolmässiga utbUdningstiden översliger ettläsår och yrkespraktiken omfattar minst ett läsår, skall ge aUmän behörighetunder samma förutsättningar belräffande svenska och engelska. Konsistoriet vidfilosofiska fakultetens utbildningsnämnd i anser dock att etttillgodoräknande av mycket korta utbUdningar leder tiil en sådan urholkning avbehörighetsreglerna att det kan ifrågasällas om det över huvud taget ärmeningsfullt att uppstäUa allmänna behörighetsvillkor. KK:s förslag att s. k.annan gymnasial utbildning samt arbetsraark-nadsulbUdning och ulbildning vunneni annat än direkt skolraässiga former, t. ex. facklig ulbildning och internverksutbildning, skall ge allmärt behörighet på samma vUlkor somgymnasieskoleutbUdrung med avseende på omfattning och kunskaper i svenska ochengelska accepteras av de remissinslanser som lagit upp frågan. SÖ tillstyrker attarbetsmarknadsutbUdning skall kunna ge behörighet på de föreslagna villkorenoch AMS framhåller att, även om arbetsmarknadsutbildningen främst avser att geerforderlig utbUdning direkt för arbetslivet, det är av värde att vissa avdessa kurser för den enskilde kan betyda en grundläggande kompetens förframtida högre studier. Dådet gäller utbUdning i icke skolraässiga forraer, t. ex. studieförbundensverksarahet, fackliga studier och intem utbUdning, delar TCO KK:s uppfattningatl det skall ankoraraa på antagningsrayndigheten alt avgöra om en sökande ärbehörig. TCO stryker starkt under KK:s rekoraraenda-lion alt de studerande påbegäran skall kunna få sådan dokumentation över genomgången utbUdning att delsden allraänna nivån och inriklningen, dels förekorasten av ämnena svenska ochengelska framgår. Behörighetgenom ålder och yrkesverksamhet Medfå undanlag är remissins;tanserna i princip positiva till KK:s förslag attsökande som fyllt och har rainst fera års yrkesverksarahet skall haallraän behörighel för lillträde till all högskoleutbUdning. Detövervägande antalet remissinstanser godtar också att gränsema skall gå vid 25år och yrkesverksamhel. UKÄoch LO anser dock att endast yrkesverksamhet skall krävas iöverensstämmelse med vad som krävs enligt SVUX' förslag. Några instanser blanddem AMS, flera universitets- och högskoleorgan, TCO, SSEF och 55 anser atlkravet på viss ålder hell kan slopas. Yrkeserfarenheten ensam bör gelillräcklig grand för lillträde till högre utbildning. KK:sförslag att något krav på dokumenterade förkunskaper i svenska inle skalluppställas för dessa utbildningssökande tillstyrks av UKÄ, sora erinrar ora attdet i försöksverksamheten med vidgat tillträde till högre studier inte ställsnågot krav i svenska för allmän behörighet. Förslaget lillstyrks även avsocialstyrelsen, SÖ, LO, TCO m. fl. Nämndenför socionomutbildning anser däremot att denna behörig-helsgrupp inte generelltkan anses ha sådana kommunikalionsfärdigheter i svenska som det allmännabehörighetskravet på förkunskaper i svenska avser att tUlgodose. Insikt ochfärdigheter i språkbehandling torde inle automatiskt uppnås 'id viss ålder ochinte heller kunna förvärvas inora all slags yrkeserfarenhet. För dessa sökandebör dock vikt främst kunna fästas vid skriftlig uttrycksförmåga. Liknandesynpunkler har i . Motalt inga dokumenterade kunskaper i svenska skall krävas av dem som fårbehörighet genom ålder och yrkesverksamhet invänder vidare bl. a. ett stortanlal universitets- och högskoleorgan, lärarhögskolorna i , ochMalmö och länsskolnämnden i samt SHIO, , ,och Socialhögskolornas studentkårersorganisaiion. Bl.a. några universitets- och högskoleorgan, , samt civilingenjörsförbundanser atl man därtill bör uppställa ett betygskrav i svenska. KKföreslår att kunskaper i engelska lägst motsvarande den sociala linjenslärokurs i ämnet skall krävas även av dem som vinner behörighel genom och fem ars yrkesverksarahet. Kravel skall dock kunna modifieras för densom söker utbildning i enstaka kurs. Flertalet remissinstanser sora berörtfrågan delar här KK:s uppfattning. Någraremissinslanser anser dock att kravet är för högl ställt. Bland dem är LO, sommenar alt slora gmpper av de vuxenstuderande härigenom komraer att utestängasfrån allmän behörighel. och anser LO alt störreanslrängningar än hittiUs bör göras att översätta kurslitteratur till svenska. 1975: 9 353 KKföreslår också alt alla sökande lill högskoleulbildning skall informeras omvikten av goda kunskaper i engelska. De som inte har lägst betyget 3 i särskildkurs eller lägst betyget 4 i allmän kurs på tvåårig linje bör ges möjlighet attgå igenom ell läsföreslåelseprov i engelska och därigenom själva kunna pröva omde har lillräckliga förkunskaper. Atlett sådant läsförståelseprov skall utformas tUlstyrks av bl. a. UKÄ, SÖ,. Någraremissinstanser menar att information om behovet av goda kunskaper i engelskainte är tillräckligt utan all kraven skall preciseras betygsmässigt. Dennauppfattning företräds av bl. a. UKÄ, flera universitets- och högskoleorgan,, och . Allmänbehörighet för utländska studerande Detövervägande antalet remissinstanser godtar utan invändningar KK:s förslag tillaUmänna behörighetsvillkor för studerande med utländsk förutbildning. UKÄoch SÖ accepterar dock inte kommitténs förslag alt vissa dokumenteradekunskaper i svenska skall krävas av finländska och isländska studerande. UKÄfinner alt etl sådant kunskapskrav skulle innebära en skärpning i förhåUandetUl nu gällande bestämmelser, vilket knappast vore förenligt med det växandesamarbetet mellan de nordiska länderna på det kulturella området. Konsistorietoch tekniska fakulleten i anser att utländsk studerande för att varabehörig för högre studier i bör vara behörig för molsvarande studier isitt hemland. KK:s förslag bör dock godtas såvitt gäller sökande från nordisktland. Vissauniversitetsorgan föreslår högre förkunskaper i svenska än vad kommitténföreslagit, nämligen kunskaper motsvarande kursen Svenska 4. Bl.a. SÖ och SFS stryker under behovet av den preparandkurs för studerande medutländsk förutbildning som KK föreslår. KK:sförslag lill allmänna riktlinjer för utforraningen av de särskUdaförkunskapskraven att endasi för studiema nödvändiga förkunskapskrav skalluppställas, att förkunskapskraven normalt skall uttryckas som kunskapermotsvarande viss årskurs i gymnasieskolan och alt förkunskapskraven för vissutbildning skall kunna helt uppfyllas på någon sludieväg i gymnasieskolan godtas eller läranas ulan erinran av flertalet remissinstanser. TCO framhållerdock, att det i vissa fall kan visa sig omöjligt att upprätthålla kravet på attminst en linje i gymnasieskolan skall ge särskilda förkunskaper för helautbildningen. Undantag från denna princip mäste således kunna göras. 1 saml Nr 9 1975: 9 354 KK:s förslag till särskUda förkunskapsämnen vid olikautbUdningar godtas i huvudsak av många remissinslanser men möter krilik ienskUd-heler. I många fall kommenteras förslagen med utgångspunkt endast i denutbildning som vederbörande remissinstans företräder. RRV, flera universitets- och högskoleorgan,länsskolenämnden i och anser att, utöver deförkunskapskrav som KK föreslagit, tre årskurser svenska bör krävas förtillträde tUl teologiska studier. RRV, UKÄ,AMS, ett slorl: antal universitets- och liögskoleorgan, bland dem juridiskafakulteten, i och dess utbildningsnämnd samt juridiska fakultetensutbildningsnämnd i , länsskolnämnden i , lärarhögskolani , , SFS ra. anser alt tre årskurser svenska skall -sära villkorför tillträde tUl juridiska studier. Förslaget att tre årskurser samhällskunskap skall krävasför juridiska studier avvisar däremot av bl. a. UKÄ, SÖ, AMS, flertalet universitets-ochhögskoleorgan, läns skolenämnderna i och , ochSFS. KK:s förslag att betyg i naturkunskap skall kunna ersätlabetyg i biologi för tillträde till medicinsk, odontologisk och farmaceutiskfakultet samt till jordbrukets högskolor godtas ej av bl. a. UKÄ, SÖ, ett anlalberörda universitets- och högskoleorgan, bland dera utbildningsnämnderna vidskogshögskolan, och , länsskolnämnderna iHallands och samt och . KK:s förslag alt avgångsbetyg från vårdlinjen skall kunnaersätta betyg i biologi godtas av bl. a. UKÄ, SÖ och TCO. Förslaget möter invändningarfrån bl. a. de medicinska fakulteternas utbildningsnämnder i och Göieborg,SIHUS och SFS. Tre årskurser matematik från N- eller T-linje bör krävasför tillträde till farmacie kandidatutbildning anser farmaceiitiska fakultetenoch dess utbildningsnämnd samt . Farmaceutlska fakultetens utbildningsnämndmenar all samma förkunskapskrav bör gälla för farmacie kandi-datutbildning ochför receptarieutbUdning. Farmaceutlska fakulteten och anser alt treårskurser raalematik skall krävas för receptarieutbUdning. TCO finner attgenomgången apoteksleknikemlbildning jämle yrkespraktik i viss utsträckning börge tUlräckliga förkunskaper för receptarieutbUdning. KK:s förslag till förkunskapskrav vid teknisk fakultetgodtas i allt väsentligt av remissinstansema. Utöver de förslag till förkunskapskrav som KK lägger fraraför klasslärarutbildning framförs i vissa remissyttranden krav på ytteriigareförkunskaper. Sålunda anser humanistiska fakulleten i , TCO och Lärarnai moderna språk att högre krav på förkunskaper i engelska skall ställas än vadKK föreslagit. i , , TCO och SFS anser atttre årskurser svenska skall krävas. Förslagetora att betyg i kemi och fysik tUlsammans skall kunna ersätta betyg inaturkunskap avstyrks av bl. 5Ö, i samt av dematematisk-naturvetenskapliga fakulteternas utbildningsnämnder i ochStockholm. Krav på betyg i teckning och i ett av ämnena musik eller gymnastikbör enligt uppfattning ställas och styrelsen för gymnastik- ochidrottshögskolorna vill ha ett krav på betyg i gymnastik. TCO anser att treårskurser matematik bör krävas. SÖgodtar i avvaktan på utredningen ora lärarutbUdningen KK:s förslag utorabeträffande raöjligheten att ersätta betyg i naturkunskap med betyg i fysik ochkemi sora en interiraistisk lösning. Förlillträde till socionorautbUdning förordas krav på tre årskurser svenska av bl.a. humanistiska fakulteten i , länsskolnämnden i ,socialhögskolorna i och särat . Två årskursersarahällskunskap bör däremot vara tillräckligt för lillträde tUl utbUdningenanser bl. a. UKÄ och SÖ, flera universitets-och högskoleorgan,socialhögskolorna i , och samt ochSocialhögskolornas studentkårers organisation. KK:sförslag tUl förkunskapskrav för studier vid nuvarande filosofiska fakulteterföranleder invändningar på några punkter. Således vänder sig bl. a.UKÄ, SÖ, ett stort antal universitets- och högskoleorgan, bland demsamhällsvetenskapliga fakulleten i , samhällsvetenskapliga fakulteten iLund och dess utbildningsnämnd, samhällsvetenskapliga fakulteternasutbildningsnämnder i och , TCO samt Statsvetenskapliga förbundetraot kravet på tre årskurser samhällskunskap sora viUkor för lillträde tUlstudier vid samhällsvetenskaplig fakultet och anser ett krav på två årskurservara tillräckligt. a. samhällsvetenskapliga fakultetens utbildningsnämnd iStockholm samt humanistiska fakulleten i och dess utbildningsnämnderanser däremot alt tre årskurser svenska skall krävas för tillträde tillsamhällsvetenskapliga studier. Bl.a. UKÄ, SÖ, matematisk-naturvetenskapliga fakulleten i ,matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i och dess utbildningsnämnd,matematisk-naturvetenskapliga fakulleten i Slockholm och dess utbildningsnämndsamt SFS avstyrker eller släller sig tveksamma till att betyg i naturkunskapskall kunna ersätla betyg i biologi som förkunskapskrav till vissa studierinom materaatisk-naturvetenskaplig fakultet. Remissopinionenär splittrad vad avser KK:s förslag att sora behörighetsvillkor kräva att desökande skall ha ett betygsmedelvärde som uppgår tUl lägst 3,0 i de ämnen därsärskUda förkunskaper fordras. UKÄ,som mot bakgrand av vad den pedagogiska forskningen visat om enskilda betygsprognosvärde, inle är berett att, för- Prop.1975: 9 356 ordaett visst miniraibetyg i de enskilda äranen som ingår i förkunskapskraven,anser att KK:s förslag utgör en godtagbar lösning på kvalitetsproblemet. SÖtillstyrker KK:;; förslag. För klasslärarutbildning bör dock förkunskapskravendelas in i två grupper, varav den ena omfattar svenska, engelska och matematik.Den andra omfattar övriga förkunskapsämnen. Medelvärdet inom varje grapp skallvara lägst 3,0. Motförslaget invänder samhällsvetenskapliga fakultetetis utbildningsnämnd i Umeåsom inte finner tillräckliga skäl för alt kräva 3,0 i genomsnitt. Landstingsförbundetsläller sig också tveksamt lill den höjning av nuvarande krav som förslagetinnebär. SFEF och SSEF anser att intyg ora godkänd studiekurs skall varalillräckligt. CUF anser det vara felaktigt att sätta en undre gräns närbelygsfrågan är under utredning. Även FPU och SSU vänder sig mot det föreslagnabetygskravet. Andrareraissinstanser däreraot finner att kravel bör skärpas så att betyget lägst 3krävs i saratliga ämnen som ingår i förkunskapskravet. Denna uppfattningföreträds av , medicinska fakultetens utbildningsnämnd iGöteborg, fakulteten och dess utbildningsnämnd vid lekniska högskolan iStockholm, utbildningsnämnden vid , i ,och . Lägstbetyget 3 i matematik hör krävas för tUlträde till teknisk fakultet anser eltflertal universitets- och högskoleorgan, bl. a. fakulteten och dess utbildningsnämndvid lekniska högskolan i , rektorsämbetet vid och konsistoriet i samt SFS och TeknologorganisationenReftec. Samma krav i matematik bör ställas även för tillträde tillmatemalisk-naturvetenskaplig fakultet anser bl. a. konsistoriet i ,matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i och dess utbildningsnämnd samtSFS. Utbildningsnämndernavid skogshögskolan och lanlbrukshögskolan anser att lägst betyget 3 i matematikfrån N- eller T-linjerna bör krävas för tillträde tUl studier vid skolorna. Vissauniversitetsorgan anser atl lägst betyget 3 bör krävas i det skolspråk somavses studeras vid . Olikavägar att få behörighet Prop.1975: 9 357 dermanlandslän betonar viklen av alt kompletleringsbehov tUlgodoses. TCOser det som ett miniraikrav att rainst en ort i varje län fär sådana resurseratt de studerande i riralig lid kan garanteras tillgång till undervisning isamlliga berörda ämnen, medan SFS menar att varje gymnasieskoleort skall kunnaerbjuda kompletteringsmöjligheter. Fleraremissinslanser hälsar raed tillfredsställelse KK:s förslag att särskUdaförkunskapskrav skall kunna uppfyllas på andra sätt än genom studier vid gymnasieskola.Bland dessa är , , , LO och TCO. Altbehörighetsbedömningen skall göras mycket informell för sökande till enstakakurser, vilka i stor utsträckning själva skall kunna få bedöma om de uppfyllerställda förkunskapskrav, lillstyrks av bl. a. UKÄ, TCO och SFS. 2.3.4Urval bland behöriga sökande Allmännaförutsättningar för ett nytt urvalssystem Flertaletremissinslanser accepterar den av KK föreslagna ulformningen av urvalssyslemeti stort. Således accepterar de flesta en indelning i kvotgrupper av de sökandeoch införandet av flera urvalsinstrument än betyg och anser alt systemet kanfrämja en önskvärd allsidighet i rekryteringen tUl högre utbUdning. På en radenskilda punkter redovisas dock från KK avvikande uppfattningar. Ett i prmcip heltannorlunda system för urval föreslås av CUF och SSEF, vilka båda viU göraurvalet efter elt slags kösyslera. Inledningsvisredovisas vissa synpunkter på urvalssysteraets funktioner och på KK:s förslagtill område för urvalsreglernas giltighet. AMSstryker under det angelägna i att nya urvalsinstrament kommer till användning,vilket kan medföra en mera allsidig rekrylering till högskolan, ochlillstyrker de av KK föreslagna urvals- och antagningsbe-stämmelserna. IKK:s bedömning all man inte bör överskatta möjligheterna att genomurvalsreglernas utformning bidra till en jämnare social rekrylering , som menar att åtgärder i form av ökatstudiestöd tUl vuxna, ökade möjligheter lill behörighelskompletteringar genorakommimal vuxenutbUdning saml ökad information och siudie- och yrkesvägledningger siörre effekter i detla avseende. Landstingsförbundetfrarahåller att det, för alt man skall komma till rätta med den socialasnedrekryteringen, krävs ett åtgärdsprogram på bred front. De ändradebehörighets- och urvalsregler som KK föreslår kan inte förväntas ändra bilden. Folkhögskoleutredningenoch SFEF understryker båda att de föreiagna urvalsreglerna kan innebära nyarisker för social snedrekrytering. TCOifrågasäller om det alltid finns anlednuig alt till utbildning anta dem som harde bästa betygen. Urvalssysleraet bör även uppfylla andra mål, främst bidra tUlen socialt s(;tt jämnare rekrytering. Den nuvarande sociala snedrekryteringenkan självfallet inte enbart lösas genom nya behörighetsbestämmelser ochurvalsmetoder men urvalsreglerna bör i så stor utsträckning som möjligtanvändas för att uppfylla de fördelningspolitiska målsättningarna. CUFmenar att antagningsreglerna bör diskuteras mot bakgrund av ett i framtidenutbyggt system med återkommande utbUdning. Härvid är det viktigt att den högreutbildniugen successivt görs tillgänglig för allt siörre grupper i samhället. KK:s uppfattning allkravet på ett överskådligt och informationsvän-ligt urvalssystem ehuruviktigt måste underordnas andra väsentliga krav på urvalssytemet delas iprincip av UKÄ, som dock understryker att överskådlighet ochinformationsvändlighet är väsentliga egenskaper hos ett urvalssystem. Medtanke på de helerogena siikandegrupper som regelsystemet avser atl täcka anserAMS atl konstruk:ionen kan betecknas sora överskådlig. Belräffandeurvalssysteraets ÖN'erskådlighet anser detfaktum att urvalssystemet skall gälla lika för all högskoleutbildning bidrartill ökad överskådlighet. RRVkonslaterar alt det föreslagna urvalssyslemet är komplicerat och menar att raannoga bör överväga alternativa förslag till urvalssystera, t. ex. försökarainska antalet kvotgrapper. En prövning och analys i syfte alt få närraarekunskap om vad KK:s förslag i realiteten skuUe innebära synes även varanödvändigt. Fleraremissinstanser, bland dem många universitets- och högskoleorgan berör behovetav en kontinuerlig anpassning och förändring av urvalssystemet efterhand soraerfarenheter vinns av dess sätt att fungera. Konsistoriet i Uppsalasärat humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulletemas utbildningsnämnder iGöieborg tUlstyrker KK:s förslag att användas försöksvis ,varefter noggrann utvärdering och eventuell omvärdering görs innan detpermanentas. SAFpåpekar behovel av alt antagningsmyndigheterna får stor frihet vid bedömningaroch lillämpning av de fastställda riktlinjema. Anpassning måste löpande kunnaske till nya föratsättningar och behov. SACOstryker under vikten av att de nya urvalsreglernas effekter noga studeras ochalt reglerna i ett inh;dningsskede betraktas som ett provisorium.