prop · FZ0391 · 1975-12-31 00:00:00 — Under remissbehandlingen harönskemål också uttryckts om närmare bestämmelser för myndigheternas handlande.Detta gäller inte bara förhållandet mellan lokal skattemyndighet ochkronofogdemyndighet. Man har även efteriyst regler som gör det möjligt alt fåinformation från andra myndigheter, främst de kommunala organ som handharbostadstilläggen. Jag anser det emellertid inte påkallat att införa särskilda lagbestätnmelserhärom. Liksom får det ankomma pä RSV att utfärda närmare föreskrifter ochanvisningar om lämpliga samarbetsformer för lokala skattemyndigheten ochkronofogdemyndigheten. Sådana föreskrifter kan inte lämnas för de kommunalamyndigheternas vidkommande. Emellertid torde dessa, liksom nu är fallet,medverka och tillhandahålla sådant material som kan behövas i existensminimiärenden. Utredningenhar föreslagit att till grund för bedömningen av existensminimum skall finnasenhetliga normer i form av normalbelopp. Dessa föreslås bli fastställda förensamstående till , för sammanlevande makar och likställda till ochför barn till av basbeloppet. Normalbeloppen avses omfatta alla vanligalevnadskostnader utom bostadskostnad. Remissinstansernahar i allmänhet funnit beloppen väl avvägda. Några remissinstanser förordarandra beloppsgränser. Pä sina håll har man också ansett vissa ändringar påkalladebeträffande beloppen för barn. Deföreslagna normalbeloppen är anpassade efter allmiint tillämpade socialhjälpsnormer,närmast den s. k. Stockholmsnormens grundbelopp. Härigenom uppnås den fördelenatt den enskilde inte behöver vända sig till sociala myndigheter för att fåmedel till skattebetalning. Så kan bli fallet med nu gällande bestämmelser, ettförhållande som har kritiserats. För att undvika detta kan därför de föreslagnanormalbeloppen inte lämpligen knytas an till lägre belopp änsocialhjälpsnormerna. Det har likaså ifrågasatts att tillämpa olikanormalbelopp för olika delar av landet. Ett system med differentieradenormalbelopp skulle dock vara synnerligen opraktiskt. Jag vill också erinra omatt dyrortsgrupperingar av löner slopats fr. o. m. . I denmån normalbeloppen skulle visa sig för höga eller för låga finns möjlighet atti det enskilda fallet göra de avvikelser som är påkallade. Någraremissinstanser har påpekat att effekten av förslagen i viss mån kan förringas viden snabb ändring av kostnadslägel . Normalbeloppen bestäms medledning av basbeloppet och ligger Prop.1975/76: 91 35 Av praktiska skäl bör dock enligt min mening ettfast belopp tillämpas hela kalenderåret. Procentsatserna har också bestämts päsådant sätt att beloppen blir högre än socialhjälpsnormerna i början av åretmen kan bli något lägre . Någraremissinstanser har uttalat sig för en differentiering av normalbeloppet förbarn. Även mot detta förslag kan samma invändningar resas som nämnts.Härtill kommer att normalbeloppen måste bygga på en tämligen schablonartadberäkning. Jag är därför inte beredd att förorda en differentiering. Jag villframhålla alt utredningsförslaget innefattar en påtaglig förbättring förbarnfamiljernas vidkommande, något som också har mottagits positivt av fieraremissinstanser. Tillnormalbeloppen skall laggas faktisk bostadskostnad. F. n. är möjligheterna attbeakta bostadskostnaderna delvis begränsade genom att vissa krav uppställsangående bostadens storlek. Utredningen har föreslagit en generösare bedömningi detta avseende. En anknytning förordas till de normer som gäller vid beräkningenav stalskommunala bostadstillägg. En del remissinstanser har ifrågasatt om inlevissa begränsningar likväl är påkallade. Viss oklarhet synes också råda om hurbostadskostnaden skall beräknas i det enskilda fallet, och särskilt i fråga omegnahem. Föregen del anserjag att en uppmjukning bör ske i fräga om beräkning avbostadskostnaden. De farhågor som uttryckts under remissbehandlingen synes iviss mån överdrivna. Enligt 6S kungörelsen (1973:371) om stats-kommunalabostadstillägg kan bostadskostnaden reduceras i vissa fall. Vid beräkning avbostadskostnaden skall hänsyn tas till om kostnaden är oskäligt hög iförhållande till familjens behov eller i förhållande till bostadskostnadslägetpå orten. I vissa fall skall beaktas om bostaden disponeras även av annan än bostadstilläggshavaren.Till vägledning för denna bedömning har tillämpningsföreskrifter utfärdats avbostadsstyrelsen. Så har också skett för beräkningen av bostadskostnad föregnahem. Motsvarande bor lämpligen gälla även för existensminimifall. Det fårdärför liksom ankomma på RSV att med ledning av nyssnämndabestämmelser utfärda föreskrifter för existensminimifallen. Basbeloppetför december månad avses bli avgörande för det kommande årets normalbelopp.Några remissinstanser har pekat på en del olägenheter som följer av förslaget idenna del. Nämnda basbelopp är känt först ochtiden blir därför knapp för att utarbeta anvisningar för existensminimifallen.Från kronofogdemyndigheternas sida har man också av andra skäl ansettanknytningen till december mindre väl vald, främst med tanke på omräkningsskyldighetenenligt lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. 1975/76: 91 36 ifrågasattom förslaget innebär skyldighet att ärligen räkna om samtliga införselfall. Vi.ssosäkerhet synes också föreligga rörande omfattningen av underrättelseskyldigheteni samband med ändring av tidigare införselbeslut. För egen del vill jagförst framhålla att förslaget i och för sig inte innebär några mer radikalaändringar i förhållande till nuläget. En nyhet är visseriigen attkronofogdemyndighet i införselmål genast skall underrätta den lokala skattemyndighetsom har att utfärda A-skattesedel för gäldenären. Denna rapporteringsplikt börnormalt sett inte bli alltför betungande. Underrättelse skall endast skickas ide fall där det skäligen kan antas att gäldenären är berättigad till befrielsefrån eller nedsättning av skatteavdrag. Som RSV framhållit i sittremissyttrande kan det förutses att underrättelseförfarandet inte blir aktuellti det stora flertalet införselmål, där man genom införsel endast gör avdrag itoppen av gäldenärens lön. De fastställda förbehållsbeloppen behöver inteheller åriigen omräknas på grund av basbeloppsanknytningen annal än i detfåtal fall där införselbeloppet kan påverkas. 1 praktiken får ändring avförbehållsbeloppet betydelse endast i de fall införselbeloppet är så stort atthela eller så gott som hela löneutrymmet ovanför förbehållsbeloppet tas ianspråk genom införseln. I de fall förbehållsbelopp ändras liU följd av höjdabasbelopp avses inle någon underräitesle ske till lokal skattemyndighet. Sådantmeddelande bör lämnas, förutom vid själva införselbeslutet, i de fallförbehållsbeloppet ändras till följd av någon ny omständighet eller ominförselbeloppet ändras på grund av bestämmelserna i den nyssnämnda 1966 ärslag. En förutsättning för underrättelseskyldighet i de sistnämnda fallen ärgivetvis att ändringen har praktisk betydelse i angiven mening.Administrativa föreskrifter härom avses meddelas. Om lokal skattemyndighetkommer till annat resultat än kronofogdemyndighet skall förstnämnda myndighetlämna meddelande härom. Redan enligt gällande rätt åligger det lokalskattemyndighet att underrätta kronofogdemyndighet. Förslaget innebär därför ioch för sig ingen mer betydande arbetsökning. Det är en uppgift för RSV attäven här på lämpligt sätt lämna föreskrifter för myndigheternasunderrättelseskyldighet. Beträffandefrågan om man bör välja en annan basbeloppsmånad än december vill jag sägaföljande. Vissa skäl kan tala för att låta annat basbelopp vara avgörande. Detfinns emellertid enligt min mening knappast några praktiska möjligheter attutgå ifrån annat än basbeloppet för december. En anknytning till basbeloppetför exempelvis mars månad skulle allvariigt försvära kvarskatteuppbörden. Isådant fall vet man inte vilket basbelopp som man skall utgå ifrån då manbestämmer existensminimum vid avdragen för kvarskatt under januari-februarisamma år. F.n. förekommer att inkomsttagare inte begär tillämpning av existensminimireglernavid avdrag för kvarskatt beroende på bristande kännedom om reglerna. Jag delarutredningens uppfattning att detta bör förebyggas genom att förbättradinformation lämnas om möjligheterna att få befrielse från eller nedsättning av kvarskatteavdrag.Utformningen av informationen är en uppgift för RSV. 1975/76: 91 37 Denya reglerna bör sättas i kraft som gör det möjligt förmyndigheterna att göra nödvändig anpassning av förbehållsbelopp, skatteavdrag,m. Jag föreslår att reglerna träder i kraft . Normalbeloppenbör dä beräknas med ledning av basbeloppet för mars månad 1976. Någrasvårigheter torde inte följa av att ikraftträdandet sker något senare . Kronofogdemyndigheternas omprövning av förbehållsbelopp kananpassas till den genomgång av införselbesluten som kan bli aktuell vid enhöjning av underhållsbidragen lagstiftning fr. o. m. den 1 april1976. Såvitt gäller kvarskatteuppbörden kan nytt beslut meddelas för tidenefter på ansökan av den skattskyldige. RSV:s anvisningar, somutfärdas för , är så utformade att en mjuk övergång bör kunna ske. Depersoner som är berättigade till existensminimum medges vid 1977års taxering det högre avdrag som fastställs . Dessa personerkan härvid få överskjutande skatt eftersom det inte bör ifrågakomma att ändrade beslut om existensminimum beträffande preliminär skatt som meddelats tillden . Även i dessa fall kan nytt beslut meddelas för liden efterden på ansökan av den skatlskyldige. Minaförslag påkallar vissa ändringar även i utsökningslagstiftningen. Förslag tilländringar i införsellagen (1968:621) utsökningslagen (1877:31 s. 1) och lagen(1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt har utarbetats i samråd med chefenför . 5.6 Ändringari taxeringslagen (1956:623) RSVhar i skrivelse till berört deuppgifter som ankommer på sådan tjänsteman som enligt 3 S TL förordnats hosverket att föra talan i visst mål eller viss grupp av mål (s. k. riksintendent).Verket anser att riksintendent bör få göra framställning till länsskatterättenligt 67 S TL rörande vinstöverflyttningar mellan företag genom oriktigprissättning (43 S 1 mom. KL), och liksom skattechef äga rätt att närvara vidsammanträde med taxeringsnämnd (61 S 5 mom. TL). Han bör vidare i likhet medskattechef vara skyldig att bevaka det allmännas rätt i taxeringsfrågor ochverka föratt taxeringarna blir likformiga och rättvisa (17 S TL). Riksintendentbör enligt verket också vara skyldig att samråda med berörda skattechefer ifråga om skattskyldiga som skall åsättas taxering i mer än ett län (109 S TL).Jag delar verkets uppfattning i dessa hänseenden och föreslår attföreskrifterna i 3 S TL kompletteras på angivet sätt. De nya reglerna bör trädai kraft . 1975/76: 91 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga förslagen till kommunalskatlelagen(1928:370), uppbördslagen(1953:272), infdrsdiagen(1968:621), utsökningslagen(1877:31 s. 1), lagen(1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt, taxeringslagen(1956:623). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1975/76: 91 39 Propositionenshuvudsakliga innehåll..................... 1 Förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) 2 Förslag till lag om ändring iuppbördslagen (1953:272) 8 Förslag till lag om ändring iinförsellagen (1968:621) 12 Förslag till lag om ändring i utsökningslagen(1877:31 s. 1).. 13 Förslag till lag om ändring ilagen (1970:215) om arbetsgivares kvittningsrätt 15 Förslag till lag omändring i taxeringslagen (1956:623) 16 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 17 1. Inledning...................................................... .... 17 Gällande ordning............................................ 18 2.1 Inledning ................................................ 18 2.2 Taxering................................................. 18 2.3 Uppbörd.................................................. 20 2.4 Utsökning .............................................. 21 2.5 Sociallagstiftningen................................... 21 2.6 Jämförelse mellan olika normer..................... 22 3.1 Inledning................................................. 23 3.2 Samordnad bedömning avexistensminimum.... 24 3.3 Normer för existensminimum........................ 25 3.4 Effekter av förslaget, m. m......................... .... 26 Remissyttrandena.......................................... .... 27 4.1 Allmänna synpunkter påförslaget................. 27 4.2 Normalbeloppens storiek .......................... .... 28 4.3 Förfarandet............................................. 30 4.4 Övriga frågor............................................ 31 5.1 Inledning................................................. 32 5.2 Förslagets allmänna utformning................... .... 32 5.3 Existensminimibeloppensbestämmande......... .... 34 5.4 Särskilda frågor........................................ .... 35 5.5 Ikraftträdande......................................... .... 37 5.6 Ändringar i taxeringslagen(1956:623)........... .... 37 Hemställan................................................... .... 38 Beslut ....................................................... .... 38 GOTAB 7511974 S Slockholml975