prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — a. om deinteckningar och andra inskrivningar som besvärar fastigheten. Närdel gäller förelägganden som av,ser byggnad på mark upplåten med annannyttjanderätt än toniiräti delar jag den uppfattning som bl.a, JK har givituttryck för, nämligen all även sådana förelägganden bör antecknas ifastighelsboken eller tomträllsboken. Del måsle anses lämpligare att ha allaanteckningar om förelägganden samlade på ett och samma ställe än alt ha ellsärskill regisler hos nu berörda fallen. Allmänhetentorde uppfatta en sådan ordning som naturlig mot bakgrund av att del är ifaslighelsboken eller lomträttsboken som man normall finner uppgifter av denart som det här blir fråga om. Beträffandeförslaget om anteckning av föreläggande i fastighetsboken och lomträttsbokenhar jag samrått med chefen för . Idelta sammanhang vill jag - i likhet med CFD - erinra om all riksdagenslagutskott i sill belänkande LU 1975:28 hemställde att ger regeringentill känna vad utskollet anfört i betänkandet om alt frågan om möjlighet tillinteckning i hus på arrenderad mark bör bli föremål för utredning. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1975:233), Om möjlighet öppnas förinteckning i hus på ofri grund, kan della komma att innebära all fastighets-och tomträitsböckerna kompletteras med register över ar-rendeiomler ellermotsvarande. Som CFD anför kan del inom ramen för ett på så sättvidareutvecklat system för inskrivningsärenden öppnas möjligheter för enbättre redovisning av sådana förelägganden som är i fråga. Förslagetatt föreskrift om ivångsulförande och vite lill skillnad mot föreläggandet somsådani inte skall gälla mol ny ägare har mött krilik särskilt från kommunhåll.Det framhålls därvid bl, a, alt en sådan ordning torde medföra betydandepraktiska svårigheler, eftersom man lär få räkna med möjligheten alt det kommerall anföras besvär över nya sanktionsbeslut och alttidsförlusten därmed blir i stort sett densamma som om även föreläggandet hadeförfallit, Enligl några insian,ser är ett föreläggande utan sanktion alljämställa endasl med råd och anvisningar. Prop.1975/76:164 49 (majoriteten) anser att det inte borde finnas några avgörandebetänkligheter mot all låta föreskrift om ivångsulförande gälla även mot nyägare eller därmed jämställd person. Till skillnad mot vite, som bestämmes medhänsyn till möjligheterna att göra föreläggande effektivt gentemot viss person,får föreskrift om ivångsulförande enligl kommunförbundei i stort setl sammainnebörd gentemot varje ägare eller innehavare av aktuell fastighet ellerbyggnad. Vad gäller vite bör enligt förbundet de principiella betänklighetersom kan finnas få vika för intresset att göra påföljdssysiemet effektivt,vilket inte torde kunna ske på annat sätl än genom all även vite tillåts gällamot ny ägare. anser att skälig hänsyn lill den allmännarättssäkerheten får anses ha tagits om även påföljden antecknas i fastighetsbokeneller tomträttsboken. En fastighetsspekulant kan skaffa sig erforderiigkännedom om de viiesbelopp eller föreskrifter om ivångsulförande som kan varaaktuella för fastigheten och sätts därigenom i tillfälle att bedöma om och påvilka villkor ett förvärv av fastigheten kan komma lill stånd. anför måsle föreskrift om Ivångsulförande ha i stort setl sammainnehåll oavsett mot vem del riktas. Med hänsyn härtill och till den publicitetföreläggandet får genom anteckningen i fastighetsboken eller tomirättsbokenanser även jag att sådan föreskrift bör kunna följa föreläggandet och gällaäven mot ny ägare eller ny tomträitshavare. Somframhålls i promemorian har frågan om att låta vite som sätts ut i föreläggandeövergå på ny ägare eller ny lomträttshavare lidigare övervägts, senast isamband med tillkomsten av bostadssaneringslagen. Chefen för dåvarandeinrikesdepartementet uttalade därvid (prop. 1973:22 s. 93) att frågan inteborde las upp i det begränsade sammanhang som då förelåg. Med hänsyn lill altvite har en nära anknyining lill den person mot vilken föreläggandet riktas ärinle heller jag beredd att föreslå någon ändring i nuvarande ordning, 1 likhetmed vad som gällerenligt bosiadssaneringslagen föreslås i promemorian alt viteskall lä sättas ut för den nye ägaren. Jag ansluter mig lill förslaget men villframhålla att någon omprövning av föreläggandet därvid inte skall göras. Detblir således en förhållandevis enkel prövning i dessa fall. Allvite inle kommer att följa föreläggandel vid överlåtelse kan enligt min meningknappast vålla nägra påtagliga problem. Det väsentliga mäsle vara allförpliktelsen att efterkomma föreläggandet övergår på ny ägare eller nylomträttshavare. Därmed uppkommer skyldighet för denne inte bara all vidta deåigärder som föreläggandel omfattar ulan också alt göra det inom den tid somföreläggandet anger. Härtill kommer alt vile kan sältas ul för den nye ägaren.Går tidsfristen i föreläggandet ut och har föreläggandel inte blivit uppfyllt,är enligl del förslag som jag lägger fram i det följandeoförhindrad all vända sig lill överexekutor med begäran om handräckning. Harfastigheten bytt ägare efler del att föreläggandet 1975/76:164 50 meddeladesbör en sådan begäran kunna göras ulan hinder av att frågan om vile för den nyeägaren inte är slutligt avgjord. Förpliktelsen att handla i enlighet medföreläggandet kan inle rubbas vid prövningen av denna fråga. Om överexekutor ien situation som den nu angivna meddelar handräckning, medför detta alt fråganom tvångsmedel mot den nye ägaren förfaller. Särskilda bestämmelser häromlorde inte behövas. Vad jag nu har anfört visar att föreläggande får betydandeverkningar även om utsatt vite faller bort vid överiåtelse. Jag delar såledesinte den av några remissinstanser framförda uppfattningen alt föreläggande isådant fall skulle vara alt jämställa med råd och anvisningar. 4.4Handräckning m. m. Somförut något har berörts kan enligt 148 S försia slycket BLbegära handräckning, om någon föreiar nybyggnad eller annan åtgärd i strid motförbud som har meddelats i eller med stöd av BL. Har i annat fall byggnaduppförts eller annan åtgärd vidtagits utan byggnadslov, där sådani erfordras,eller i strid mol godkända ritningar eller av meddelade ellereljesi gällande föreskrifter, är ägaren enligl 70 5; försia slyckel BS skyldigall undanröja eller ändra del utförda i den mån nämnden finner nödigt attmeddela föreläggande om del. För all föreläggande skall få utfärdas måsle delsåledes framstå som nödigt all del olovligt byggda blir undanröjt eller ändrat,och det ankommer på nämnden att styrka della. Följs inte föreläggande, kannämnden inte enbart på grund av detta låta verkställa åtgärden, utan rättenhärtill måste först prövas av domstol, Ipromemorian föreslås att också i de fall som åsyftas i 70 Sförsia slycket BS skall ha möjlighet att begära handräckning för att få lillslånd rättelse. Del är enligt promemorian inle meningen alt möjligheten lillhandräckning skall lillgripas så snart del kommer lill nämndens kännedom alten överträdelse har ägl rum, men nämnden bör ha skyldighel all taslällning till upptäckta överträdelser. Är del uppenbart all del byggda inlekan tillåtas slå kvar, bör nämnden enligl promemorian vara skyldig att direktbegära handräckning. För sådana fall då byggnadslov möjligen kan komma i frågaföreslås i promemorian att nämnden skall ha möjlighet alt bereda den byggandetillfälle au ge in ansökan om lov, eventuellt också dispens, lillföretaget. Om ägaren inte använder sig av den möjligheten eller om byggnadslovinle beviljas, skall enligt promemorian vara skyldig attöverlämna frågan lill överexekutor för att få lill slånd rättelse eller attförelägga ägaren alt undanröja det olovligt byggda. Förslaget innebär såledesall , om byggnadslov inte beviljas, skall ha skyldighet allantingen begära handräck- 1975/76:164 51 ningeller förelägga ägaren all vidta rättelse. Devidgade möjligheterna till handräckning i förening med de angivna principernaför handlande har mött erinringar endasl från ell fåtalremissinsianser. Till dessa hör JK, som anser alt förslaget i denna del ulgören lagieknisk konstruktion som är otillfredsställande för den enskilde frånrättssäkerhetssynpunkt och ägnat att medföra kritik mot byggnadsnämndenshandläggning, Förslagel innebär, framhåller JK bl, a,, all ell handräcknings-eller rätlelseförfarande kan inledas även i en situation där en ansökan ombyggnadslov, i förekommande fall efter vissa justeringar, hade kunnat bifallas. JKanser att handräckning eller föreläggande att vidta rättelse - utan att ägarendessförinnan har beretts möjlighet till byggnadslov-bör få förekomma endast isådana fall som avses i 148 vj försia stycket BL, dvs. då nybyggnad eller annanåtgärd har företagits i strid mol förbud som har meddelats i eller med stöd avBL. 1 övriga fall anser JK all skall vara skyldig all beredaägaren tilirälle all ansöka om byggnadslöv, innan rällelseförfarande inleds.Avslås en i efterhand inkommen ansökan om byggnadslov, anser bör vara skyldig att se till att rättelse vidtas antingen genomatt begära handräckning eller genom att förelägga ägaren att vidta rättelse idel utförda. Enligl min uppfallninginnebär del förslag som JK lägger fram en formalisering av förfarandet sommedför au de möjligheter som f. n. finns att förhala undanröjandet av olovligbebyggelse i stor utsträckning kommer all finnas kvar. Även jag anser att denenskilde skall vara oförhindrad att ansöka om byggnadslov och få sin ansökanprövad innan rättelse i det olovligt byggda vidtas. Del bör få till följd attverkställigheten av detta inhiberas i avvaktan på att ansökningen prövas.Däremot ärjag inte beredd att föreslå skyldighet för att i defall JK åsyftar med sitt förslag bereda den byggande möjlighet att ansöka ombyggnadslov. Enligt min uppfattning skulle en sådan ordning - bortsett från attden är tids- och arbetskrävande - i betydligt högre grad änpromemorieförsläget vara ägnad alt medföra krilik mol . För denenskilde måsle del nämligen förefalla anmärkningsvärt au nämnden först berederhonom tilirälle att ansöka om byggnadslov och därefter kanske lämnaransökningen utan bifall. Även om en sådan ansökan kan vara ganska enkel, finnsdet risk att den byggande kan förledas att lägga ner kostnader på utredning somsedan visar sig helt onödiga. Inteheller kan jag dela uppfattningen all promemorieförsläget är otillfredsställandefrån rällssäkerhetssynpunkl. Som jag nämnde är den byggande oförhindradall ansöka om byggnadslov innan rättelse vidtas. Beslul med anledning av ensådan ansökan kan överklagas i vanlig ordning. Alt en sådan ansökan leder lillatt verkställighet av rätielseförfarandet skall inhiberas lorde följa också avpromemorieförslaget även om särskilda be- Prop.1975/76:164 52 stämmelserhärom inle har föreslagits. Den byggande har vidare möjlighet au föra talan motbeslut varigenom han föreläggs all rätta del olovligt utförda och molöverexekutors beslut all bevilja handräckning, Enliglförslagel i promemorian skall som jag anförde vara skyldigalt föranstalta om åigärder för all få del olovligt byggda undanröjt, ombyggnadens ägare inte ansöker om byggnadslov trots all han beretts möjlighetdärtill. Några remissinstanser finner sådana konsekvenser vara väl drastiska.JK anser au i dessa fall bör ha atf göra en fingeradbyggnadslovsprövning. Skulle del därvid visa sig aU byggnadslov inle kanmeddelas, skall enligt JK förfara på samma sätt som om ansökanavslagits. däremoi finna alt byggnadslov kan beviljas,eventuellt efter viss justering, anser JK att inte bör vidtaandra åtgärder än att ta ut byggnadsavgift och sedvanlig avgift lorbyggnadslov. Ävenlänsslyrelsen i anser alt utan ansökanbör kunna meddela någon form av lov för byggnadens bibehållande.Byggnadsnämndens tjänstemän börenligt länsslyrelsen genombesiklning.uppmälningeic, kunna skaffa erforderligt underlag för nämndensbeslul i byggnadslovsfrågan. Jagfinner del inte troligt att situationer som de nu angivna kommer alt blisärskill vanliga. Det normala lorde bli att ägaren, när han bereds tilirälledärtill, ger in ansökan om byggnadslov. När så undantagsvis inle sker är deldock som JK m. fi, anför inte tillfredsställande all nämnden - som förslagel ipromemorian innebär - skall vara tvungen alt se till alt rättelse sker även isädana fall då byggnadslov skulle ha kunnat beviljas om ansökan därom hadegjorts. bör därför ha viss möj-lighel all pröva frågan om byggnadslovulan ansökan. Jag är emellertid inte beredd att föreslå någon skyldighet förnämnden au företa sådan prövning. Det kan nämligen visa sigomöjligt all ulan ägarens bistånd kontrollera att byggnaden uppfyller de kravt, ex. i fråga om brandsäkerhet och hållfasthet som uppställs i BS, Jagföreslår i stället den lösningen att ges möjlighet alt prövafrågan om byggnadslov utan ansökan då ägarens medverkan inte är nödvändig, dvs,när man på annal säu kan få tillräckligt underlag för prövningen. Nödvändigaritningar m, ni. bör då få upprättas på ägarens bekostnad, Länsslyrelseni och kommun anser alt del bör vara möjligt förbyggnadsnämnden i vissa fall all tills vidare inle företa någon ålgärd förbortlagande av byggnad. Av vad jag har anfört i del föregående lorde framgåall jag inte kan ansluta mig till en sådan lösning. Vadjag nu har föreslagit innebär all när olovligt byggandeupptäcks har all ta ställning till om det byggda skall las bort eller om delkan tillåtas slå kvar. Den prövning som nämnden därvid gör måsle bli läniligensummarisk och innebära i huvudsak endast en kontroll av Prop.1975/76:164 53 utförda åtgärden inle strider mot gällande plan, mot utomplansbestämmelsereller mol andra nybyggnadsförbud som kan gälla lor den ifrågavarande marken. Ensådan prövning bör innehålla även en preliminär bedömning av frågan om dispensfrån gällande nybyggnadslorbud kan meddelas. Det förutsätter givetvis allbyggnadsnämndens tjänstemän får möjlighet alt göra en undersökning i stort avåtgärden. Jag kan redan nu anmäla all jag i det följande kommer au föreslå altnämnden och dess tjänstemän skall lä besiktiga fastighet och byggnad i den måndel är nödvändigl lör att förbereda prövning av fråga enligl påföljdslagen. vid sin prövning att byggnadslov inle kan beviljas bör del åligganämnden all se till au rättelse sker, antingen med hjälp av handräckning ellergenom att ägaren föreläggs all vidta rättelse. Nämnden skall också falla beslulom byggnadsavgift. Ombyggnadslov anses kunna komma i fråga, skall ägaren beredas tilirälle all kommain med ansökan härom. Beviljas därefter byggnadslov, bör beslulel härominnehålla även de föreskrifter om ändring i del ulförda som anses nödvändiga,Beslulel bör vidare innehålla åläggande för byggnadens ägare all betalabyggnadsavgift och, om förutsättningar för della finns, lill-läggsavglft. Attdetta inle skall medföra befrielse från skyldighel all betala avgift enligl kommunensbyggnadslovsiaxa har jag förut framhållit. Gerägaren inte in någon ansökan och saknas förulsällningar alt ulan dennesmedverkan pröva frågan om byggnadslov, skall nämnden förfara på samma sätt somi del fall då nämnden finner all byggnadslov inte kan beviljas. Dennu föreslagna ordningen medför alt vissa ändringar måste företas i BS. a, bestämmelserna om byggnadslov. Ändringarna kommenteras ispecialmotiveringen. EnligtJK bör ansökan om byggnadslov som ägaren gör efter det att han har bereUsmöjlighet därtill prövas enligl samma grunder som skulle ha till-lämpats om denolovliga åtgärden inte hade utförts. Jag delar denna uppfattning men vill tillförtydligande framhålla - i överensstämmelse med vad som anförs i promemorian -att frågan om åtgärden innebär olovligt byggande skall bedömas enligt de reglersom gällde när åtgärden vidtogs. Innehållet i dessa regler blir såledesavgörande för frågan om avgift skall utgå, Närdet däremot gäller frågan ombyggnadslov i efterhand kan meddelas lill en olovligt vidtagen ålgärd, måsteprövningen härav göras mol bakgrund av de förhållanden som råder vidprövningstillfället. Utgångspunkten för byggnadslovs- och dispensprövning iefterhand bör, som JK anför, i princip vara densamma som om åtgärden inle hadevidtagits. Vadjag nu har anfört har avsett de fall då byggnad har uppförts eller annan åtgärdhar vidtagits utan byggnadslov, där sådani krävs. Bestäm-nicLserna i 70 i;första slyckel BS avser emellenid inle bara sådana fall. Där regleras också densituationen att ålgärd har vidtagits i strid mot god- Prop.1975/76:164 54 kändaritningar eller eljesi gällande föreskrifter. Enligt förslagel i promemorianskall också i dessa fall ha möjlighet alt begära handräckningför att få till stånd rättelse, 1 likhet med vad som föreslås för de fall därkravet på byggnadslov har åsidosatts skall nämnden ha möjlighet att i ställetför handräckning förelägga ägaren att vidta rättelse antingen vid vile ellervid äventyr av tvångsutförande. Förslageli denna del har inle mött erinran från andra instanser än sådana som allmäntmotsäuer sig ändringar i nuvarande regler. Inie heller jag har någon invändningmot förslagel och föreslär därför alt det genomförs, Underiåternågon att utföra arbeie eller vidta annan ålgärd som åligger honom enligl BSeller med stöd därav meddelat beslut, kan enligt 70 ! ; andraslyckel BS vid vile förelägga honom au vidta ålgärden, 1 promemorian föreslåsall föreläggande härom skall få förenas med föreskrift om Ivångsulförande, Inteheller mol delta förslag har framförts någon direkl invändning. Även jagansluler mig lill förslagel och förordar all del genomförs. Jag villemellertid dessulom föreslå alt skall kunna begärahandräckning, om föreläggande inte åtlyds. Enligl68 >i BS kan i vissa situationer förbjuda alt påbörjatbyggnadsarbete fortsätts, nämligen om arbetet uppenbarligen strider mot BS,fastställd plan eller utomplansbestämmelser. Är det uppenbart att byggnadsarbeteäventyrar byggnadens eller närliggande byggnaders hållfasthet eller medförfara för människors liv eller hälsa, är det enligt samma paragraf nämndensskyldighel att meddela sådani förbud. Med stöd av motivutlalanden anses förbudenligt 68 >j träda i kraft och gälla lill dess annorledesförordnas, 1beslut med förbud alt fortsätta byggnadsarbete kan vite inte sällas ul.Anledningen till detta är enligt uttalande i förarbetena att överträdelse avsådani förbud är belagt med straff och att vite enligl allmänna regler inteskall föreläggas när straff är utsatt (jfr 9 kap. 8 >; andra slycketrättegångsbalken), Ipromemorian framhålls att, i de fall då kan förbjuda attbyggnadsarbete fortsätts, situtalionen ofla torde vara sådan all del ärsärskill angelägel att arbetena upphör. Del gäller enligl promemorian kanske isynnerhet de fall då det åligger nämnden som en skyldighet alt utfärda förbudmen kan i lika hög grad vara fallet t. ex. när rivning påbörjas av enkulturhistoriskt värdefull byggnad. Del skulle enligl promemorian givetvis gemera eftertryck ål ett förbud om del kunde förenas med vite, 1 promemoriananförs att några principiella invändningar mot detta inle torde kunna anföras,eftersom den avgift som avses utgå när förbud överträds kan utgå endast engång, medan viteshoiet kommer att rikta sig mot en fortsatt överträdelse. Pågrund av del nu anförda föreslås i promemorian att förbud som avses i 68 BSskall kunna förenas med vite. Förslagethar inte mölt någon erinran. Några remissinsianser föreslår emellertid atträtten all förena förbud med vite skall kunna delegeras lill ijäns- Prop.1975/76:164 55 Som motiv härför anförs alt det är angeläget att förbud delges denansvarige med kortast möjliga tidsutdräkt. Om i dess helhetskall fatta sådant beslut, kan tidsutdräkien enligt dessa inslanser röra sig omen eller i sämsta fall fiera månader, vilkel självfallet ärotillfredsställande. Ävenjag ansluter mig till förslaget att förbud att fortsätta olovliga eller farligaarbeten skall kunna förenas med vite, Däremoi kan jag inle ansluta mig till denyss berörda remissinstansernas förslag att rätten att meddela föreläggande vidvite skall kunna delegeras till tjänsteman. gällande reglerombyggnadsnämndens möjligheler au delegera beslutanderätt i vissa frågor till bl.a. befattningshavare hos finns i 7 ij BS. Enligl dessa reglerfår delegation dock inle avse föreläggande vid vite eller annal äventyr. Jaganser inte all del finns skäl att nu göra någoi avsleg från dessa regler. Jagvill i detta sammanhang erinra om all jag i del föregående har föreslagit altsärskild avgift inte skall utgå vid överträdelse av förbud som avses. 1promemorian framhålls att den rätt har att förena föreläggandemed föreskrift om tvångsutförande inte medför alt nämnden efter den bestämdatidsfristens utgång själv kan ombesörja åtgärden, eftersom beslämmelsernahärom, med stöd av ett uttalande av stadsplaneul-redningen (SOU 1945:15) tolkasså, att nämnden innan ivångsulförande får ske måste föra talan inför domstol omfastställelse av rätten härtill. I promemorian föreslås att , ilikhet med vad som anges gälla på andra områden där ivångsulförande får ske,bör ha rätt att vidta den ifrågavarande åtgärden ulan att domstolsprövningföregår. Detta bör enligl promemorian komma till uttryck genom ett tillägg ibeslämmelserna om ivångsulförande. Jagansluler mig lill förslaget som inte har mött någon erinran under remissbehandlingen.Jag vill, i överensstämmelse med vad som anförs i promemorian, erinra om attden som föreläggs att vidta en åtgärd vid äventyr att Ivångsulförande sker-förutom alt han kan besvära sig över föreläggandet - kan få frågan omivångsulförande prövad av domstol i samband med att kostnaderna för utförandetskall tas ul. Motsätter han sig att betala dessa, kan de nämligen las ut endastmed stöd av domsiolsuislag, I ett sådant mål kan domstolen pröva bl, a, om denprimära förpliktelsen varit lagligen grundad, om laga förläll förelegat och omdet begärda beloppet är skäligt. (, Allmän förvaltningsrätt s. 69). FrånRSV och en del kronofogdemyndigheter framförs förslag om vissa ändringar igällande handräckningsbestämmelser. a. föreslås all ansökan om handräckningskall göras direkl hos utmätningsman, att handräckningsutslag skall gälla motny ägare och att närmare bestämmelser meddelas beträffande verkställighet avsådana handräckningsbeslul som det här blir fråga om. lade lagberedningenfram förslag till ulsök-ningsbalk (SOU 1973:22). Förslaget har remissbehandlatsoch bereds f, n. 1975/76:164 56 Enligl vad jag har erfarit kommer de frågor som RSV m.fi. remissinsianser väcker att övervägas under della arbete. Jag lar därför nuinle upp de berörda föreslagen lill behandling. 4.5Fördelning och indrivning av avgifterna Deböter som f. n, döms ut med stöd av strafföesiämmelserna i BL och BS tillfallerstaten. När det gäller de föreslagna avgifterna finns del enligl promemorianemellertid anledning att övervaga om inte en del av dessa bör tillfallakommunen. Avgifterna har en annan karaktär än böter, framhålls det, och kantill en del ses som en kompensation till samhället för de kostnader som delolovliga byggandet förorsakar. I promemorian föreslås därför attbyggnadsavgifterna skall tillfalla kommunen och övriga avgifter slalen. Förslagethar mött stark kritik särskilt från kommunhåll. Svenska kommunförbundetframhåller bl. a. all den nya ordningen medför en betydande avlastning förstatsverket med minskad arbetsbörda för polis, åklagare och domstolar. Dekostnader som det olovliga byggandet förorsakar kommer enligt kommunförbundei ifortsäitningen att i allt väsentligt drabba kommunerna. hävdardärför med bestämdhet att samtliga avgifter skall tillfalla kommunerna, RSV,och hovrätten över och anser attsamtliga avgifter bör tillfalla staten. Hovrätten finner det olämpligt att delorgan som skall besluta om sanktionerna självt skall komma i åtnjutande av delekonomiska utbytet av dessa. Somjag förut har framhållit är huvudsyftet med avgifterna alt avhålla frånolovligt byggande. De är inte avsedda att utgöra nägon direkt taxering av denenskilda överträdelsens samhällskadliga verkningar.