prop · FZ03169 · 1975-12-31 00:00:00 — jordbrukskassor ochcentralkassor för jordbrukskredit. Enliglnuvarande lag avses med anställda i centralkassa också de anställda i anslutenjordbrukskassa. innebär att en centralkassa tillsammans med anslutnajordbrukskassor betraktas som en enhel och att de anställda inom en sådan enhetutser arbetslagariedamöter i centralkassans slyrelse. I jordbrukskassornasstyrelser finns däremot ingen lagfäst representation för de anställda. Något krav på ändring i lagen i detta avseende har inte framförts. har uttryckligen motsatt sig alt de anställda inom ett centralkasseområde inle betraktas som en enda perso nalgrupp. Av de över 400 lokala kassorna är del f. n. bara 14 som har över 10 anställda, varav endasl en har något mer än 20 anställda. II centralkassestyrelser,där personalrepresentalion är införd har minst en arbelslagariedamot utsetts bland de anställda vid ansluten jordbrukskassa. Jaganser med hänsyn till vad som har anförts att lagen bör innehålla sammaregler som tidigare i fråga om de anställda inom centralkassor och anslutnajordbrukskassor. Om ändrade förhållanden skulle medföra ett annat ställningslagandefrån de anställda inom jordbrukskasserörelsen är jag givetvis beredd attompröva frågan. Somjag har nämnt omfattar den gällande lagen banker och försäkringsföretagmed minst 50 anställda. och försäk-ringstjänstemannaförbundetföreslår att gränsen slopas och att rätt till styrelserepresenlation alltsåskall föreligga i alla bankinstitut och försäkringsbolag oavsett antaletanställda. och övriga arbetsgivarorganisationer vill behållanuvarande storieksgräns under hänvisning till bl. a. praktiska problem som kanuppslå i de minsta företagen. Föregen del vill jag erinra om att den nuvarande gränsen 50 anställda valdes förall ett lämpligt antal bankinstitut och försäkringsbolag skulle omfaltas avförsöksverksamheten. Från principiell synpunkt kan skäl anföras för att den nyalagen bör avse alla företag oavsett antalet anställda. Man kan emellertid intebortse från att styrelserepresentation för de anställda i de minsta företagenkan medföra praktiska problem. I företag med endast fö anställda kan dessa förövrigt genom personliga kontakter mera informellt framföra sina synpunkter tillföretagsledningen och få sina krav på insyn och inflytande tillgodosedda.Enligt det lidigare nämnda lagförslaget om medbestämmande i arbetslivet får deanställda i alla företag, oavsett antalet anställda, möjlighet till insyn ochinflytande i former som är anpassade till det enskilda företaget. Del kandärför finnas skäl att avvakta erfarenheterna av arbetsrättsreformen, innanman tar slutlig ställning till frågan om även de anställda i de minstaföretagen bör ges lagfäst rätt till sty- Prop.1975/76:169 38 Pågrund av vad jag nu har anfört förordar jag alltså att lagens tillämpningsområdeliksom begränsas till banker och försäkringsbolag med ett visst antalanställda. Enligt min mening bör siorieksgränsen nu lämpligen sänkas lill 25anställda. Denna gräns har använts i vissa förelagsnämndsavial för att skiljasmåföretag från andra förelag. Chefen för industridepartementet kommer senaredenna dag att föreslå samma gräns i fråga om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Som jag har antytt fårdet bero på erfarenheterna om det finns skäl alt ytteriigaresänka siorieksgränsen såvitt gäller banker och försäkringsbolag. Medden lösning jag nu har förordat kommer lagstiftningen att på bankområdetomfatta 13 bankaktiebolag liksom f. n., ca 75 sparbanker mol f. n. ett 50-taloch 12 centralkassor mot f. n. Att siorieksgränsen sänks får alltså frätnstbelydelse för de anställda i sparbankema. På försäkringssidan kommer lagen altomfatta ca 50 försäkringsbolag mol f. n. Anlalel riksbolag ökar från 22 till36. För läns- och häradsbolagen innebär förslaget en ökning avtillämpningsområdet från 5 till 13 med nuvarande antal anställda. Denuvarande lagarna om de anställdas styrelserepresenlation innehåller ingenregel om vad som avses med begreppel anställd. Beräkningsmetoderna har hittillsvarierat och medfört en viss osäkerhet. En definition av begreppet anställd bördärför las in i lagen. För banker och försäkringsbolag bör begreppet anställdha samma innebörd som för aktiebolag och ekonomiska föreningar. Jag kan därförhänvisa till vad chefen för industridepartementet kommer att anföra i dennafråga, Enliglden gällande försökslagstiftningen får de anställda utse två styrelseledamöter,dvs. arbetslagariedamöter, och två suppleanter. föreslåralt anlalel arbelstagarledamöter anges till minst två och ökas i störrestyrelser. Som ett altemativ föreslås att suppleanterna får rätt att närvaraoch yttra sig vid styrelsesammanträdena. Försäkringsljän-stemannaförbundetförordar också att antalet arbetslagariedamöter ökas i större styrelser, t. ex.genom någon kvotregel. Förslagen möler kritik av arbetsgivarorganisationerna.Från bankhåll framhålls bl. a, att styrelserna inte bör vara för stora och attantalet arbetstagarrepresentanter inte bör vara större än i näringslivet iövrigt. Jag villerinra om alt frågan om bankstyrelsernas storlek behandlades ingående i sambandmed försökslagstiflningens tillkomst. Jag anförde därvid bl. 29) all jag ansåg det angeläget att bankstyrelserna inte blir för stora ochatt resultatet av försöksverksamheten borde avvaktas innan eventuella ändringari de nuvarande reglerna om styrelsernas storlek 1975/76:169 39 övervägdes.I lagen om styrelserepresentation anges f. n. alt hänsyn inte skall las till arbetstagariedamotvid lillämpningen av reglerna i banklagen och jordbrukskasselagen om högstaantal styrelseledamöter. Vidutvärderingen har bankinspektionen konstaterat att lagstiftningen inle harmedfört några komplikationer i fråga om högsta antalet styrelseledamöter.Enligt inspektionen är därför någon lagändring inte påkallad i detta avseendeoch inte heller i fråga om de regler som begränsar antalet styrelseledamötersom är befattningshavare i banken. Jag delar inspektionens uppfattning på dennapunkt. Ifråga om antalet arbelstagarrepresenlanler anserjag - i likhei med vad chefenför industridepartementet senare kommer att föreslå regeringen -att del intefinns skäl alt nu ändra lagen så alt antalet ökas lill mer än som f. n. tvåordinarie ledamöter och två suppleanter. Däremot anser jag bl. a. för alltillgodose behovet av kontinuitei i siyrelsefunktionen för de anställda att arbelstagarledamöternassuppleanter bör ges rätt all närvara och yttra sig vid allastyrelsesammanträden, även om de ordinarie ledamöterna är närvarande. 1 dellasammanhang vill jag nämna alt någol hinder att tillsätta endast en ledamot ochen suppleant som representant förde anställda inle föreligger enligl lagen, omparterna är ense om en sådan ordning. 5.4Arbetstagarrepresentation i arbetsutskott, regionstyrelser m. m. Enliglförsökslagsliftningen har de anställda rätt lill representation i styrelsenmen inte i styrelsens arbetsutskott, direktion eller liknande organ. ,försäkringsljänslemannaförbundel och /SR vill ha rätt för de anställda attvara representerade i sådana organ, anser vidare att deanställda bör vara representerade i de regionstyrelser eller motsvarande organsom finns i de slörre bankerna. I de lokala konlorsstyrelserna anserförbundet däremoi alt representation för de anställda åtminstone tills vidarehar ett begränsat värde. Vidutvärderingen har bankinspektionen konstaterat att organ som direktioner,arbetsutskott och regionslyrelser inle är reglerade i lag och att det är svårtall ge generella riktlinjer bl. a. med hänsyn till att varje bank internt fårbestämma sin organisation. Både bankinspektionen och försäkringsinspektionenanser att det bör vara möjligt att komma överens mellan varje företag och dessanställda. Arbetsgivarorganisationerna och anför att frågan bör lösasförhandlingsvägen med hänsyn till olikheterna i förelagens storlek ochorganisation. Föregen del vill jag framhålla att representation för de anställda på grund avöverenskommelser redan finns i de regionstyrelser eller moisvarande organ somär inrättade i tre av de fyra största affärsbankema och i fyra slörresparbanker. De anställda har i regel en ledamot i sådan styrelse. 1 enaffärsbank har personalrepresentanten bara rätt alt närvara och yttra sig. 1975/76:169 40 Överenskommelserom att arbetstagarrepresentant får ingå i direktion eller arbetsutskottförekommer endast i , några större sparbanker och i ettförsäkringsbolag, nämligen . Enligt överenskommelse om nyaformer för de anställdas inflytande och beslulsmedverkan är de anställda iFolksam representerade förutom i styrelsen också i andra beslutsorgan med enledamot i t. ex. direklionens olika utskott. Jagfinner det motiverat att de anställda nu i lagen ges möjlighel lill insyn ochinflytande också i direktion, arbetsutskott eller annal organ, där flera förpersonalen viktiga frågor förbereds och därvid ofta i praktiken avgörs. Enliglmin mening bör en av arbetstagarrepresentantema ha rätt att della i överiäggningarnanär sådant organ, beslående av särskilt utsedda styrelseledamöter ellerbefattningshavare i företaget, förbereder ärende som senare skall avgöras avstyrelsen. Arbetstagarrepresentanlens rätt att della i arbetet inom direktioneller annat liknande organ kommer alltså att bli densamma som f. n. tillkommeroffentlig styrelserepresenlant i affärsbankerna. Vadgäller frågan om rätt till arbetstagarrepresentation i banks regions-lyrelseoch liknande lopporgan för visst geografiskt område finns inom vissa banker enväl utvecklad organisation för beslutsfattandet på denna nivå under huvudsiyrelsen.De nu avsedda organen har i betydande ulsträckning fått rätt all besluta ivikliga frågor inom sitt geografiska område på grund av delegering frånstyrelsen. De anställda inom sådan region bör därför i lagen ges rätt till arbetstagarrepresentationi . Delta innebär med andra ord att den ordning som i principredan tillämpas av flertalet berörda stora banker blir lagfäst. Rätten till styrelserepresenlationbör avse en ledamot jämte suppleant i regionslyrelsen eller, som t. ex. i Göiabanken,direktion med samma funktion som regionstyrelse. Jag förordar tillika att personalrepresentanteni regionstyrelse skall - i likhet med representanten i huvudsiyrelsen - ha rällall della i beredningen av styrelseärenden. Detligger närmast till hands att personalrepresentanten i regionstyrelse utsesbland de anställda inom regionbankens område. Hinder bör dock inte föreliggaall utse annan anställd inom banken, t, ex. arbetstagarrepresentant i huvudsiyrelsen. Rättentill arbetstagarrepresentation i arbetsutskott liksom i regionstyrelse börtillkomma den största lokala arbetstagarorganisationen. Rätten att ulsesuppleant bör följa samma princip, om inte annat överenskoms mellan ar-betstagarorganisalionerna, Enliglgällande lag om styrelserepresenlation för de anställda finns inga särskilda reglerför koncernföretag utom i fråga om försäkringsbolag. som är koncernbolag får utses också bland anställda i annatbolag inom samma koncern. Denna undantagsregel tillkom med tanke på de fall därsamma personer bildar slyrelse i olika Prop.1975/76:169 41 koncernbolagoch gör det möjligt att samma arbetstagarrepresentanter får varastyrelseledamöter i fiera koncernbolag. Vidutvärderingen har inga speciella problem framkommit i fråga om styrelserepresenlationi koncernbolag på försäkringsområdet. yrkar såvitt avserbankområdet att de anställda får styrelserepresentation i koncernledningar, t.ex. för de sparbanksägda aktiebolagen. Med koncernledning avses härmoderföretags styrelse. anser att sakskäl kan tala för bankmannaförbundetskrav. Föreningen framhåller dock att frågan bör regleras enhetligt för helanäringslivet. Jag villpåpeka att industriverket i sin utvärdering av försöksverksamheten i fråga omaktiebolag och ekonomiska föreningar föreslår att de anställda inom en koncernskall fö rält lill styrelserepresenlation i moderbolaget. De anställda idotterbolag och doiterdotierföretag skulle alltså - förulom rätten att utse arbetstagarrepresentanteri det egna företagets slyrelse - ha rätt alt tillsammans med de anställda imoderbolaget välja representanter i koncernstyrelsen, dvs. Förslagel har överiag tillstyrkts vid remissbehandlingen. Enligt vadjag har inhämtat kommer chefen för industridepartementet att föreslå regeringenalt genomföra industriverkets förslag. Medhänsyn till vad jag nu haranfört anser jag att en motsvarande regel om koncernstyrelserepresentationbör införas också för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. Rätlen tillstyrelserepresentation i ett moderförelag bör alltså tillkomma samtligaanställda inom koncernen. De anställda i 1. ex. de bankägda factoring-, ochleasingbolagen får sålunda rätt att delta i valet av arbetstagarrepresentanterockså i ägarbanks styrelse tillsammans med de i banken anställda. I konsekvenshärmed bör arbetstagarrepresentant i moderbolags styrelse kunna utses bland deanställda i annat företag inom samma koncern. Jag förordar alltså att reglermed detta innehåll ges i den nya lagen. n. bör vidare gälla att i försäkringsbolag som är koncernbolag, dvs. även ifråga om dotterföretag, får arbetstagarrepresentant utses bland de anställdainom koncernen. Dennuvarande aktiebolagslagens definition av en koncern förutsätter att moderföretagetär ett svenskt aktiebolag. Enligl den nya aktiebolagslagen (1975:1385), somträder i kraft , innebär koncernbegreppet i sak ime någonavvikelse från vad som f. n. gäller. Om ett aktiebolag äger så många aktiereller andelar i en annan juridisk person att del har mer än hälften av rösternaför samtliga aktier eller andelar, är det förra bolaget moderbolag och denandra juridiska personen dotterföretag. Detsamma gäller om ett aktiebolag iannat fall på grund av aktie- eller andelsinnehav eller avtal har ettbestämmande inflytande över juridisk person och en betydande andel iresultatet av dess verksamhet (1 kap. 2S nya aktiebolagslagen).Koncernbegreppet i styrelserepresentationslagen bör ha motsvarande innebörd somenligt aktiebolagslagen, dvs. 1975/76:169 42 sättningalt moderförelaget är bankinstitut eller försäkringsbolag som om-fallas avlagen. 5.6 Styrelsearbetetsformer och innehåll Nuvarandelag om de anställdas styrelserepresenlation innehåller inga regler omstyrelsearbetets former och innehåll. För arbetslagariedamöter liksom förövriga styrelseledamöter gäller de bestämmelser som finns i aktiebolagslagen,banklagen och motsvarande lagar, I praktiken ankommer det på styrelsen i varjeföretag alt själv avgöra formema för styrelsearbetet och dess innehåll. Enligt inspektionernasutvärdering av försöksverksamheten har arbetstagariedamöterna i stort settutan nämnvärda problem kunnat följa och della i slyrelsens behandling av olikafrågor. Bankinspektionen framhåller att möjligheterna alt i förväg lämna informationtill styrelseledamöterna om ärenden som skall behandlas på styrelsesammanträdeär avsevärt begränsade på grund av den banksekretess som gäller främst ikreditärenden. Enligt inspektionen finns del inte anledning att i lag reglerasådana frågor av praktisk natur som gäller utsändande av dagordning och andrahandlingar, vill ha bättre förberedelsemöjligheter förarbetstagarledamöterna genom att dagordning och annat förhandsmaterial utsändsi god tid före styrelsesammanträdena. 1 många fall sker inte detta f n.Styrelseledamöter och suppleanter bör vidare tillställas protokoll frånsammanträdena. Material som omfattas av banksekretess får givetvis undantas.Enligt förbundens mening kan del kanske diskuteras om det är lämpligt att i lagreglera sådana praktiska frågor som har berörts. Bankorganisationerna delaruppfattningen alt dagordning och annat malerial, som inte iir sekretessbelagt,bör utsändas före sammanträdena för alt styrelseledamöterna skallkunna' della i styrelsearbetet på ett meningsfullt sätt. Däremot anses delinte lämpligt att införa lagbeslämmel.ser om sådana praktiska frågor, i varjefall inte i en lag som endast gäller arbelstagarrepresenlanler: Jagbilräder bankinspektionens och bankorganisationernas uppfattning att någralagregler i berörda frågor inte är erforderiiga. Det bör liksom ankomtnapå varje styrelse att bestämma formerna för styrelsearbetet och därmedsammanhängande frågor. Alt döma av de uttalanden som har gjorts frånarbetslagar- och arbetsgivarorganisationerna bör det vara möjligt all isamförstånd komma fram lill en ännu bättre ordning i styrelsearbetet till gagnför alla styrelseledamöter. I debåda gällande lagarna om styrelserepresenlation finns inte några bestämmelsersom reglerar arbetstagarledamots möjlighet alt informera och Prop.1975/76:169 43 samrådamed andra anställda i företaget. Enligt utvärderingen är delta en viktig fråga,där någon fast praxis ännu inte har utvecklats, Samrådsmöj-lighelerna växlardärför från företag lill förelag. Bankinspektionen anser all från arbetstagarledamotsmöjlighel till samråd med och informaiion till övriga anställda måste undantaskreditärenden, andra ärenden som omfattas av banksekretess samt vissa andraärendetyper, t, ex, frågor om fusion, etablering o, d. ärenden, åtminstone ivissa känsliga skeden. anför att målet bör vara enfrihet för de anställdas styrelserepresentanter all informera och sainråda medde medansiällda i den ulslräckning som är möjlig ulan skadeverkningar förbolaget. Båda inspektionerna anser att det med hänsyn till de växlandeförhållandena inom förelagen är olämpligt alt lagfästa en allmän rätt tillinformation och samråd. Bankorganisationernaansluter sig till bankinspektionens ståndpunkt. liksom försäkringstjänstemannaförbundetförordar däremoi lagregler som preciserar rätten till information och samråd.Båda förbunden delar uppfattningen att vissa ärenden måste undantas från en sådanlagfäst rätt, på bankområdet kreditärenden och andra ärenden som omfaltas avbanksekretess samt på försäkringsområdet vissa finans- och låneärenden. Jaghar tidigare - i samband med lagstiftningsärendet (prop. 1973:186 s.32) - anfört bl. a. att arbetstagariedamot i princip likställs med övrigastyrelseledamöter och att han därför måste iaktta tystlåtenhet i fråga omsådant vars offentliggörande kan skada banken eller försäkringsbolaget. Vidaregäller enligt banklagstiftningen alt enskilds förhållanden till bankinstitutinte får yppas i oträngt mål. I delta sammanhang hänvisade jag också till vadchefen för industridepartementet anförde i prop. 1972:116 (s. 134) ombetydelsen av att företagsledningen eftersträvar största möjliga öppenhet motde anställda rörande företagets förhållanden. måste den internainformationen i viss utsträckning begränsas av de skäl som har nämnts. Vadsom har förekommit i detta lagstiftningsärende föranleder mig inte att nufrångå uppfattningen att frågan om arbetstagarrepresentants möjlighet attinformera och samrådå med andra anställda i företaget inte bör regleras i lag.Jag anser sålunda all det bör vara möjligt att efter hand inom förelagen -eventuellt efter överiäggningar mellan berörda organisationer - utveckla enallmän praxis som tillgodoser både företagets och de anställdas intressen. Idetta sammanhang vill jag påpeka att viktiga regler om arbetstagarnas rätt lillinformaiion om företaget avses bli intagna i förslagel lill lagen om medbestämmandei arbetslivet. Enligtmin mening bör även den nya lagen innehålla en dispensregel, varigenom undantagfrån lagen kan medges försäkringsbolag, om arbetstagarrepresentation skullemedföra väsentliga olägenheter för bolaget på grund av att slyrelsenssammansättning är beroende av förhållande mellan Prop.1975/76:169 44 olikaaktieägare eller aktieägargrupper. Frågor om undantag bör liksom hittillsprövas av regeringen. Ifråga om lagens tolkning och tillämpning kan naturligtvis uppkomma spörsmål,där arbetsgivaren och de anställda kan ha olika meningar och kan ha ettintresse av alt få saken avgjord av en opartisk instans. En tvistefråga kanvara t. ex. vem som skall anses som anställd i lagens mening eller omkoncernförhållande föreligger. Möjlighet att hänskjuta sådana tvister till prövningav en lämplig instans bör därför finnas. De tvistefrågor som kan bli aktuella lordevara av främst arbetsrättslig natur. Prövningen av sådana tvister bör därförläggas på arbetsdomstolen. Vissa bestämmelser om rättegången i sådana tvisterbör finnas i lagen. Enligt vad jag har inhämtat kommer chefen förindustridepartementet alt förorda samma lösning i fråga om aktiebolag ochekonomiska föreningar. Styrelserepresentationsreformenhar medfört ett behov av utbildning av arbetstagarrepresentantema.Arbetslagarnas organisationer har här gjort aktiva insatser och bedrivit enomfattande utbildningsverksamhet. Bidrag lill utbildningskostnaderna har utgåttgenom all viss del av de medel som har tillförts arbetarskyddsfonden genomarbetarskyddsavgift för har fått disponeras för ändamålet (prop.1973:130, SoU 1973:25, rskr 1973:290). Det är angeläget att utbildningen kanfortsätta. Jag får i bidragsfrågan hänvisa till vad chefen förarbetsmarknadsdepartementet senare denna dag kommer att anföra i samband medförslaget till lagen om medbestämmande i arbetslivet. Iöverensstämmelse med vad som angavs i prop. 1973:186 (s. 37) får det ankomma påvederbörande företag och de lokala fackliga organisationerna att avgöra i vadmån arvode skall utgå till arbetstagarrepresentanter. Ensärskild fråga, som har tagits upp i försäkringstjänstemannaförbundetsutvärdering, avser förbudet i 339 § försäkringsrörelselagen för försäkringsbolagatt lämna ut lån till styrelseledamot. Förbundet anser att förbudet inte böravse lån som utgör förmån för den anställde på grund av avtal eller i enlighetmed praxis. Enligt min mening bör frågan om ändring i nämnda kreditjävsregelövervägas i samband med att försäkringsrörelselagen ses över för all anpassas tillden nya aktiebolagslagen. Jag är därför inte beredd att nu pröva denna fråga. frågor som jag inte lidigare har närmare berört överensstämmer det av migförordade lagförslaget i allt väsentligt med det förslag i fråga om aktiebolagoch ekonomiska föreningar som chefen för industridepartementet senare denna dagkommer att föreslå regeringen. Jag kan därför i övrigt hänvisa till vad dennekommer att anföra rörande sådana frågor som bör regleras enhetligt ilagförslagen. Jagförordar att den nya lagen träder i kraft . 1975/76:169 45 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inom upprättat förslag till lag om styrelserepresentationför de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden har laglfram. 1975/76:169 46 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde ...... 6 1 Inledning...................................................... 6 2 Gällande beslämmelser..................................... 7 2.1 Allmänt ................................................. 7 2.2 lagstiftning om styrelserepresenlationförde anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar, m.m.. 9 2.3 Lagenom styrelserepresenlation förde anställda i bankinstitut 3 Utvärderingav försöksverksamheten.................. 10 3.1 Riktlinjer för utvärderingen ....................... ..... 10 3.2 Utvärderingen i fråga om bankerna............... 11 3.2.1 Allmänt ......................................... II 3.2.2 Tillämpningen av LSAB......................... 12 3.2.3 Arbetstagariedamöternas möjligheteratt följa ochdelta istyrelsens behandling av olika frågor.... 12 3.2.4 Arbetstagarrepresentationi jordbrukskassas styrelse ochi slyrelse, direktion m.m. under bankstyrelsen 13 3.2.5 Storieken av bankernas styrelser och proportionenmellan olika styrelseledamöter 15 3.2.6 Arbetstagariedamöternas möjligheter att informeraoch samråda med medansiällda i styrelsefrågor.'.................................. 3.2.7 Andra erfarenheter och synpunkler........ 17 3.2.8 Bankinspektionens slutsatser................ 17 3.2.9 skrivelser............ 18