prop · FZ03164 · 1975-12-31 00:00:00 — Byggnadsnämndenhar att i enlighel härmed välja mellan all med stöd av 13 5 begära handräckninghos överexekutor eller att utfärda föreläggande enligt 14 5- Somanförts i avsnitt 4.5 bör nämnden i vissa fall kunna avvakta med all vidtarällelseålgärder i avbidan på att ansökan om byggnadslov ges in och prövas.Föreskrifter härom ges i paragrafens andra punkt. Denna möjlighet bör iprincip inte användas i andra fall än då del framstår som sannolikt Prop.1975/76:164 153 attbyggnadslov kan meddelas. Andra punkten har utformats i enlighet härmed. Denomständigheten att det olovligt byggda endast i vissa mindre delar avviker frånvad som kan godtas vid en byggnadslovsprövning bör inte medföra attbyggnadsnämnden avstår från att bereda ägaren tillfälle all komma in medansökan om byggnadslov. Rättelse kan i dessa fall åstadkommas genom altefterföljande byggnadslov, med stöd av 58 5 2 mom, BS i dess i det följandeföreslagna lydelse, förses med villkor att nödvändiga ändringar vidtas. Någrabestämmelser om tidsfrist inom vilken ansökan skall göras torde inte behövas ilagen. Tiden bör emellertid inte vara längre än vad som erfordras för attupprätta behövliga byggnadslovshandlingar. Denföreslagna lydelsen av andra punkten medför att frågan om rättelseåtgärderhålls öppen bara i avbidan pä ansökan om och prövning av byggnadslov. Kommerinte ansökan in inom utsatt lid eller avslås ansökan, skall ienlighel med bestämmelsen i första punkten se till att rättelse vidtas. Underden tid som sätts ut med stöd av andra punkten skall givetvisinte besluta om rättelseåtgärd. Särskild föreskrift härom torde dock intebehövas. I3 5 meddelas bestämmelser om rätt för att förbjuda attbyggnadsarbete fortsätts. Paragrafen överensstämmer i sak med 68 5 BS. 1avsnitt 4.5 har föreslagits att sådani förbud skall fä förenas med vite.Bestämmelser om detta har tagits in i 15 5 första stycket. I4 5 meddelas bestämmelser om byggnadsavgift. Som förutsättning föravgiftsskyldighetens inträde har i paragrafens första stycke angetts att någonvidtar åtgärd, till vilken erfordras byggnadslov, utan sådant lov. Avgiftspliktföreligger således endast om byggnadslov krävs för åtgärden. Av bestämmelsernaframgår att frågan om byggnadslovsplikt förelåg skall bedömas enligt de reglersom gällde när åtgärden vidtogs. Innehållet i dessa regler blir såledesavgörande för frågan om byggnadsavgift skall utgå. Närdet däremot gäller frågan om byggnadslov i efterhand kan meddelas till enolovligt vidtagen åtgärd, måsle prövningen härav - vilket torde framgå av 2 5 -göras mot bakgrund av de förhållanden som råder vid prövnings-tilirället. Somlänsstyrelsen i har anfört i sitt remissyttrande överbygglagutredningens förslag bör utgångspunkten för byggnadslovs- ochdispensprövning i efterhand i princip vara densamma som om byggnaden Prop.1975/76:164 154 Avordalydelsen i 4 5 första stycket följeratt avgiftsskyldighelen i principinträder i och med att del olovliga byggandet har påbörjats. Som har föreslagitsi avsnitt 4.2,2 skall emellertid skyldigheten i vissa situationer bortfalla.Beslämmelser härom finns i 5 5. Attfråga om byggnadsavgift skall prövas av framgår av paragrafensandra siycke. Paragrafens tredje styckeinnehåller bestämmelser om byggnadsavgiftens storlek. Till skillnad mot fråganom byggnadslovsplikt föreligger avses att byggnadsavgiften skall bestämmas medtillämpning av den taxa som gäller vid prövningstillfället. Detta framgår avatt det i bestämmelserna talas om avgift som vanligen erläggs. Med deltauttryck klarläggs också - i överensstämmelse med vad som har förordats iavsnitt 4.2.2 - att det är fråga om den avgift som betalas i normalfallet ochatt man således inle skall ta någon hänsyn till om förhållandena i någotavseende är särpräglade. Förslaget i nämnda avsnitt att man närbyggnadsavgifien bestämmes skall bortse också från avgifi för nybyggnadskartam, m, har kommit till uttryck i styckets andra punkt. Av bestämmelserna framgårvidare att avgiften alltid skall utgå med . Som har framhållits inämnda avsnitt skall nämligen minimiavgiften utgå bl. a. i sådana fall dåålgärden i fråga inte är avgiftsbelagd i kommunens taxa. 1avsnitt 4.2.2 har föreslagits vissa undantag från skyldigheten att betalabyggnadsavgift. Enligt förslagel skall sådan skylighel inle föreligga om rättelsesker innan tar upp frågan om påföljd för åtgärden. Bestämmelserhärom har tagits in i 5 5 1. När det i paragrafen talas om all nämnden tar uppfrågan om påföljd innebär delta inte något krav på att frågan måsteavgöras. Det kan t, ex. tänkas att nämndens behandling utmynnar i ett beslut omkomplettering av utredningen. Rättelse som sker efler det att sådant beslut harfattats skall således inte medföra befrielse från byggnadsavgift. I nämnda avsnitt harvidare föreslagits alt byggnadsavgift inte skall utgå, om rivning av byggnadföretas i syfte att förebygga eller begränsa omfattande skada på annan egendomeller om rivningen avser brandskadad egendom. Bestämmelser om detta har tagitsin i 5 5 2, Som exempel på fall därrivning sker i förebyggande syfte kan anföras all en byggnad rivs för attmotverka att en eldsvåda sprider sig till byggnaden och därifrån tillangränsande bebyggelse. Som förutsättning för befrielse anges i paragrafen attdet skall vara fråga om en omfattande skada på annan egendom. Frågan om dettakrav är uppfyllt skall inte bedömas i relation till den hotade egendomensvärde, utan det skall vara fråga om en skada som i absoluta tal är betydande.Den måste vara sä stor att det framstår 1975/76:164 155 som befogat att tillgripa rivning för att förebygga ellerbegränsa skadan. I fråga om det andra undantagsfallet, dvs, att rivningenavser byggnad som har skadats genom eldsvåda eller annan liknande händelse, börframhållas att det givetvis inte fär vara endast mindre skador, utan byggnadenskall ha skadats till väsenilig del, 1 de fall som avses 15 5 2 skall inte hellertilläggsavgift utgå (jfr avsnitt 4.2.2), Beslämmelser om detta finns i 8 5- 1 6 5 första stycket har tagits in bestämmelser omsärskild avgift för andra överträdelser än sådana som utgör olovligt byggande iden mening som har kommit till uttryck i 4 5 första stycket. Till deöverträdelser som är strafföelagda hör överträdelse av förbud enligt 68 5BS, Eftersom sådant förbud kan avse åtgärd som innebär olovligt byggande, harbeslämmelser om avgiftsplikt vid överträdelse av förbud tagits in i ettsärskilt stycke. Att fråga om särskild avgift skall prövas av byggnadsnämndenföljer av 6 5 tredje stycket. 1 paragrafens Qärde stycke gesbestämmelser om avgiftens storiek. Med de undanlag som har angivits ovan omfattar 6 5 sammaöverträdelser som f. n. regleras i 69 5 BS. Paragrafen innehåller bestämmelser om tilläggsavgift ochhar utformats i överensstämmelse med förslaget i avsnitt 4.2,2. Beträffande dennärmare motiveringen till beslämmelserna hänvisas till nämnda avsnitt. I första stycket anges i fyra olika punkter de åtgärdersom kan föranleda tilläggsavgift. Av bestämmelserna framgår attavgiftsskyldigheten inträder i princip först när åtgärden har vidtagits. Härföreligger således en skillnad i förhållande till skyldigheten att betalabyggnadsavgift vilken avses inträda så snart åtgärden har påbörjats. När detgäller tilläggsavgift torde del dock inte vara möjligt att innan ålgärden harvidtagits bedöma om förutsättningar för avgift finns. Som har framhållits iavsnitt 4.2,2 skall nämligen avgift utgå endasl om ålgärden omfattar utrymmesom är avsett för bostadsändamål eller för verksamhel i vilken arbetstagareutför arbete för arbetsgivares räkning. Kravet alt åtgärden skall ha vidtagitsinnebär dock inte att den skall vara fullbordad i den meningen alt t.ex, entillbyggnad på ett bostadshus skall vara färdig för infiytlning. Det bör i ettsådant fall vara tillräckligt all åtgärden har kommii lill utförande i en sådanutsträckning all ändamålet med säkerhet kan bedömas. Enligt 7 5 andra slycket skall fräga om tilläggsavgiftprövas av . Prop.1975/76:164 156 Iavsnitt 4.2.2 har föreslagits att tilläggsavgift inte skall utgå, om detutrymme som avses med åtgärden inte överstiger . I avsnittethar vidare föreslagits att befrielse frän tilläggsavgift skall inträda, om delolovligt byggda undanröjs handräcknings vägen, om föreläggerägaren att undanröja detta eller om denne vidtar rättelse innan frågan omtilläggsavgift har blivit slutligt avgjord. Beslämmelser om detta finns i 8 5-Beträffande den närmare motiveringen till dessa hänvisas till nämnda avsnitt,där frågan om undanlag från avgiftsskyldighet ingående har behandlats. 18 5 1 regleras det falletatt det utrymme som avses med åtgärden inte överstiger . Hurutrymmets yla skall beräknas avhandlas vid 9 5- 1 8 5 2 och 3 föreskrivs atttilläggsavgift inte utgår om handräckning eller föreläggande att vidta rättelsemeddelas. 1 den allmännamotiveringen (avsnitt 4,2.2) till de nu berörda undantagssituationerna har - ianslutning .till en diskussion av frågan om till-läggsavgift när ägaren inteföljer föreläggande om rättelse - framhållits att då fårtillgripa de tvångsmedel som finns. Som torde ha framgått avspecialmotiveringen till 2 5 kan nämnden därvid antingen begära handräckningeller förelägga ägaren vid nytt högre vite eller vid äventyr avtvångsutförande. Att nämnden har möjlighet att välja mellan handräckning ochföreläggande framgårav 14 5 första slycket. Här kan också erinras om förslageti avsnitt 4.4 att föreläggande i vissa fall skall gälla mot ny ägare ochantecknas i fastighelsboken till upplysning för spekulanter m. fl. Om enfastighet som omfattas av ett föreläggande säljs, övergår således förpliktelsenatt återställa fastigheten i dess skick före den olovliga åtgärden på den nyeägaren. Detta måste påverka inte bara fastighetens marknadsvärde utan ocksåmöjligheterna att belåna fastigheten och utgör vid sidan av hotet om vite ellerivångsulförande en påtryckning på fastighetsägaren att följa föreläggandet, I 8 5 4 har tagits inbestämmelser för det fallet alt ägaren självmant vidtar rättelse. Beslämrnelsernahar utformats så alt avgift inte utgår, om rättelse sker innan fråga omtilläggsavgift har avgjorts genom lagakraftägande beslut. Här föreliggersåledes en skillnad i förhållande lill bestämmelserna 15 5 1 om befrielse frånbyggnadsavgift vid frivillig rättelse. Som förutsätining för befrielse frånsådan avgift gäller nämligen att rättelsen sker innan frågan om påföljd las upplill prövning. Av8 5 5 framgår genom en hänvisning till 5 5 2 alt tilläggsavgift inte skallulgå, om byggnad rivs för all förebygga eller begränsa omfattande skada påannan egendom eller om rivningen avser byggnad som till väsentlig del harskadats genom eldsvåda eller annan liknande händelse. 1 special-motiveringentill 5 5 har avgränsningen av dessa fall närmare diskuterats. Prop.1975/76:164 157 Bestämmelseromberäkning av tilläggsavgift ges 19 51 paragrafens första stycke avhandlas defall som åsyftas i 7 5 första stycket 1-3, dvs. uppförande av ny byggnad, till-och påbyggnad av befintlig byggnad saml inredande av byggnad till väsentligennytt ändamål. 1 överensstämmelse med förslaget i avsnitt 4.2.2 föreskrivs attavgiften skall beräknas på grundval av den lägenhetsyta som åtgärden kanberäknas ha omfattat. Lägenhetsytan, som kan vara bostadslägenhetsyta eller lokallägenhetsyta,beräknas enligt bosladsslyrelsens mätregler. Förde fall som avser tillbyggnad, påbyggnad eller inredande till nytt ändamål harföreskrivits att det vid beräkning av nämnda yta skall fråndragas trekvadratmeter. Som har närmare utvecklats i nämnda avsnitt är syftet med dessabestämmelser alt motverka att alltför stor skillnad i sammanlagd avgifiuppkommer i vissa gränsfall. Enligt9 5 andra stycket skall tilläggsavgift utgå med . för varje kvadratmeter.Därmed avses att avgift inte utgår för del av kvadratmeter. 1 95 tredje stycket meddelas bestämmelser om beräkning av lilläggsavgift i fall dårivning av byggnad företas utan byggnadslov. Några kommentarer tillbestämmelserna utöver vad som har anförts i avsnitt 4,2.2 lorde inte behövas. Fräganom val av subjekt för byggnads- och tilläggsavgift har utföriigt behandlats iavsnitt 4.2.2. Bestämmelser i ämnet ges i 10 5 första styckei. Enligl dessaskall avgifterna betalas av byggnadens eller anläggningens ägare. Begreppetanläggning används här som beteckning för alla åtgärder som inte resulterar ien byggnad. Det omfattar t. ex. schaktning och fyllning, omfärgning av fasadoch utbyte av laktäckningsmaterial. Särskilda regler har dock givits för defall då åtgärden avser rivning av byggnad. I dessa fall skall avgift betalas avden som ägde byggnaden vid rivningstillfället. 1 första stycket tredje punktenhar tagits in bestämmelser om solidariskt ansvar om ägarna är två eller fiera. I10 5 andra stycket ges bestämmelser om vem som skall påföras särskild avgiftenligt 6 5. I motsats till förslagel beträffande byggnads- och tilläggsavgiftföreskrivs här att särskild avgift skall påföras den som har gjort sig skyldigtill underiåtelsen eller överträdelsen. 1 detta avseende kan bestämmelsernasåledes sägas motsvara vad som gäller enligt de nuvarande reglerna om straff i69 5 BS, Den skillnaden föreligger emellertid att det för avgiftsskyldighetinte förutsätts uppsåt eller oaktsamhet. Här gäller således detsamma som ifråga om byggnads- och tilläggsavgift. Prop.1975/76:164 158 Iöverensstämmelse med vad som har anförts i avsnitt 4.2.2 har 1115 tagits inbestämmelser om att byggnadsavgift och tilläggsavgift fär nedsättas ellerefterges om särskilda skäl föreligger. Beträffande innebörden av kravet påsärskilda skäl hänvisas lill vad som har anförts i nämnda avsnitt och ispecialmotiveringen till förslaget om ändring i NVL. Motsvarande möjlighettill nedsättning och eftergift bör finnas även i fråga om särskild avgiftenligt 6 5. Bestämmelserna i 11 5 försia stycket har utformats i enlighethärmed. Nedsättning och eftergiftförutsätter ansökan. Att den skall göras hos följer av 11 5 andrastycket. Någon lidsfrist för ansökan har inte angetts. Det faller emellertid avsig självt att den bör göras senast när det blir aktuellt att ta ut avgiftengenom utmätning. Gör den betalningsskyldige ansökan innan utmätningverkställs, bör möjlighet finnas att inhibera verkställigheten. Beslämmelser omdetta har tagits in i II 5 tredje stycket. Iavsnitt 4.3 har föreslagits att nuvarande bestämmelser om siraff i BL och BSskall behållas endast i fråga om åsidosättande av villkor i tillstånd enligt136 a 5 BL. 1 överensstämmelse härmed har i 12 5 tagits in straffbestämmelserför dessa fall. Bestämmelserna motsvarar i sak 147 5 andra stycket BL, I13-15 55 meddelas bestämmelser om handräckning och föreläggande. Bestämmelsernaskall ses mot bakgrund bl, a, av den skyldighet som i 2 5 har ålagtsbyggnadsnämnden att se till att rättelse sker när olovligt byggande har ägtrum, Iavsnitt 4.5 har föreslagils att de möjligheter alt lä handräckning som f. n,finns enligt 148 5 BL skall utökas till att omfatta alla sådana fall som avsesi 70 5 första stycket BS. Beslämmelserna i 13 5 första stycket har utformats iöverensstämmelse härmed. Enligt gällande bestämmelser kan handräckning ske delsom nybyggnad eller annan åtgärd företas i strid mot förbud som har meddelats ieller med stöd av BL, dels om villkor i tillstånd enligt 136 a 5 BL åsidosätts.De först nämnda åtgärderna torde samtliga vara byggnadslovskrävande och ingårpå grund härav bland de handräck- Prop.1975/76:164 159 ningsfallsom åsyftas när det i 13 5 första stycket talas om att åtgärd, till vilken erfordrasbyggnadslov enligl BS, har utförts utan sådani lov. För de fall då villkor itillstånd enligt 136 a 5 BL har åsidosatts har meddelats bestämmelser i 13 5första stycket sista punkten. Bestämmelsernai 13 5 andra stycket överensstämmer i sak med 148 5 andra stycket BL. Enligt70 5 första slycket BS kan meddela föreläggande om undanröjandeeller ändring i fråga om bl.a, åtgärd som har vidtagits utan byggnadslov utanhinder av att handräckning kan beviljas enligl 148 5 BL, Motsvarandebestämmelser har tagits in i 14 5 första stycket. 1förhållande till bestämmelserna i 70 5 BS innebär 14 och 15 55 de förändringarnaatt förbud att fortsätta byggnadsarbete fär förenas med vite, attbyggnadsnämnden vid sådan underiåtenhet som avses i 70 5 andra stycket BS fårmeddela föreläggande vid äventyr av ivångsulförande och att tvångsutförandefär ske utan föregående dom. Beträffande den närmare motiveringen till dessaändringar hänvisas till avsnitt 4.5. Somhar anförts i avsnitl 4,4 skall vite eller föreskrift om ivångsulförande, imotsats till föreläggandel, inte gälla mot ny ägare. Bestämmelser härom hartagits in i 15 5 tredje stycket. Med 13 5 andra stycket BSL som förebild hardessutom föreskrivits att nämnden fär sätta ut vite eller meddela föreskriftom tvångsutförande för den nye ägaren. Bestämmelserom utdömande av vite finns i 24 5. Verkanav föreläggande i vissa faU 16 5 Föreläggandesom riktar sig mot fastighetsägare, tomträitshavare eller ägare av byggnad påarrendemark skall enligt förslag i avsnitt 4,4 gälla mot ny ägare avfasligheten, tomträlten eller byggnaden. 1 16 5 första stycket meddelasbestämmelser när föreläggande riktar sig mol fastighetsägare. Enligtparagrafens andra siycke skall dessa bestämmelser äga motsvarande tillämpningpå tomträtts- och arrendefallen. Beiräffande den närmare motiveringen tillbestämmelserna hänvisas till avsnitt 4.4. Attvite eller föreskrift om ivångsulförande som har satts ut i föreläggande inteövergår på den nye ägaren följer av 15 5 iredje stycket. 1975/76:164 160 Föratt föreläggande som avser byggnad på arrendemark skall kunna gälla även mot nyägare av byggnaden har i avsnill 4.4 föreslagils att skallföra särskill regisler beträffande sådana förelägganden. Bestämmelser omregistret - förelägganderegister-meddelas i 17 5- Några särskilda anmärkningarutöver vad som har anförts i nämnda avsnitt torde inte vara påkallade. angående registret torde fä utfärdas av regeringen. Anteckningi fastighelsboken m. m. Enförutsättning för alt föreläggande skall kunna förklaras gälla mot ny ägare äratt föreläggandet kan offentliggöras, så att bl. a. spekulanter fär kännedom omdet. Frågan har närmare berörts i avsnitt 4.4. I 18 5 har i överensstämmelsehärmed tagits in bestämmelser om anteckning angående föreläggande ifastighetsboken, tomträttsboken eller förelägganderegistret. 1 paragrafen sägsatt beslut i fråga om föreläggande genast skall sändas till inskrivningsmyndighetenoch alt i härför avsedda fall genast skall ombesörja anteckningi förelägganderegistret. Underrättelsen till inskrivningsmyndigheten resp.anteckningen i registret skall således göras så snart det är möjligt och förutsätterinte all beslutet har vunnit laga kraft. Med beslut i fråga om föreläggandeavses både beslul alt utfärda föreläggande och beslut som innebärattföreläggande upphävs. Skyldigheten att underrätta inskrivningsmyndigheten ombeslul att upphäva eller undanröja föreläggande ankommer påbeslutsmyndighelen, dvs. normalt på överinstans. Närföreläggande åtlyds måste även delta komma till uttryck genom anteckning päsätt som anges i 18 5. Bestämmelser om anteckning i dessa fall finns i 19 5-Byggnadsnämnden är ensam behörig men också skyldig att göra anmälan tillinskrivningsmyndigheten eller ombesörja anteckning i förelägganderegistret. Detkan tänkas uppkomma fall dä nämnden och den genom föreläggandet förpliktade harolika uppfattning i fråga om föreläggandel har uppfyllts. attgöra anmälan eller anteckning, bör den förpliktade ha möjlighet alt få fråganprövad, I 20 5 har därför tagits in bestämmelser om att i sådantfall på ansökan av byggnadens ägare skall göra anmälan eller besluta attanteckning skall göras i förelägganderegistret. Prop.1975/76:164 161 1215har tagits in beslämmelser om rält för att besiktiga fastighetoch byggnad i den mån det är nödvändigt för att förbereda prövning av frägaenligt lagen. Även om del normall inle torde uppkomma några problem för nämndenmed att fä tillträde för besiktning, är del nödvändigt med uttryckligabestämmelser om nämndens rätt i detta avseende. Enligt 21 5 andra slycket kannämnden förelägga ägaren att vid vite hålla fastigheten eller byggnadentillgänglig för besiktning. Av bestämmelserna i 26 5 följer att talan motbeslut om sådani föreläggande skall föras hos , Paragrafeninnehåller bestämmelser om fördelningen mellan staten och kommunen av avgifterenligt lagen. Bestämmelserna innebäratt byggnadsavgift enligt 4 5 tillfallerkommunen, medan särskild avgift enligt 6 5 och tilläggsavgift enligt 7 5tillfaller staten. Frågan har berörts även i avsnitt 4.2.2, I23 5 har tagits in bestämmelser om preskription av skyldigheten att betalaavgifi enligt lagen. Bestämmelserna innebär att avgift inte får påföras, om detnär frågan om avgift prövas hos har förfiutit mer än tio årfrän betalningsskyldighetens inträde. När betalningsskyldigheten för de olikaavgifterna inträder framgår av 4, 6 resp. 7 5- Beslämmelsernaavser endasl preskription av avgifterna enligt lagen och har således inte någoninverkan pä möjligheterna att begära handräckning eller utfärda föreläggande omrättelse, I24 5 finns bestämmelser om utmätning av avgifter. Utmätning får ske närbeslutet om avgift har vunnit laga kraft. Något krav på att betalningsskyldighetenskall fastställas av domstol skall således inte gälla. Enligt64 5 uppbördslagen (1953:272) skall staten tillkommande fordran, som får tas utgenom utmätning utan föregående dom, indrivas i samma ordning som skatt. a. att utmätningsmannen har hand om indrivningen och vidtar deåtgärder som behövs - i sista hand utmätning - för att fordringen skall blibetald. Några motsvarande bestämmelser finns inte för fordringar som tillkommerkommun. Det ankommer här på kom- 1975/76:164 162 munenatt själv vidta de förberedande åigärder i form av krav och påminnelser sombedöms lämpliga. Givelvis kan utmätning enligt de nu föreslagna bestämmelsernaske också utan att några förberedande åtgärder vidtas. Oavsett vilken utväg somväljs, måste kommunen emellertid själv göra framställning till utmätningsmannenom utmätning. Medden föreslagna fördelningen av avgifterna mellan staten och kommunen ankommerdet således på kommunen att bevaka indrivningen av byggnadsavgifterna. Övrigaavgifter, vilka skall tillfalla staten, indrivs av utmätningsmannen. Förattutmätningsmannen skall få kännedom om fordran på avgift som skall tillkommastaten, bör i en blivande förordning medtillämpningsbestämmelser åläggas att underrätta om beslutrörande sådan avgift så snart beslutet har vunnit laga kraft. Enligt 64 5 uppbördslagenskall restavgift enligt 58 5 1 mom. samma lag ulgå när staten lillkommandefordran indrivs. Restavgift utgår av fordringens belopp. Omannat inte föreskrivs, kommer restavgift att utgå vid indrivning av de avgiftersom skall tillfalla staten. Det finns emellertid inte anledning att i dettaavseende ha olika bestämmelser för de avgifter som tillfaller staten och de somskall tillkomma kommunen. Beslämmelser har därför tagits in i 24 5 andrapunkten om att restavgift inte skall utgå. F.n. gäller att fråga om utdömande av vite som har förelagts med stöd av BSprövas av allmän domstol på talan av allmän åklagare. Utdömt vite kanförvandlas till fängelse. Dessa frågor bör även prövas av allmändomstol. Med den inriktning som påföljdssystemet nu föreslås få passar detdäremot mindre väl att anlita allmän åklagare för dessa frågor. Det bör istället ankomma på att föra talan om utdömande av vite. a.på grund härav bör utdömt vite - i likhet med vad som gäller beträffande BSL -inte kunna förvandlas. Bestämmelserna i 25 5 har utformats i enlighet härmed. 1överensstämmelse med förslagel i avsnitt 4.2.2 har i 26 5 föreskrivits atttalan mot beslul skall föras hos . Denna ordningstämmer överens med vad som f. n. gäller beträffande fullföljd mot beslul somavser fråga om byggnadslov.