prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 68 medelspriserna nedåt för att sedanfalla fram som en följd av dels goda skördeutsikter,dels betydande utökningar av den besådda arealen. komemellertid en förnyad prisuppgång på gmnd av bl. a. sovjetiska spannmålsköp iFörenta statema och rapporter om betydande frostskador på kaffeodlingarna i . Därefier har dock en viss rekylnoterats med bl. a. fallande sockerpriser. De svenskaimportpriserna kom sålunda under loppet av 1975 att för en betydande andelråvaror uppvisa en klart fallande utveckling. Importpriserna på kopparreagerade mycket snabbi på den internationella konjunkturförsvagningen ochvände nedåt och har därefier fallit ned till enmycket låg nivå. Importpriserna på övriga metaller, bl. a. stål och aluminium,hölls uppe betydligt längre, inle vände priskurvannedåt. Importprisel påråolja började falla vid ingången av 1975 och uppvisade en fallande utvecklingfram dels till följd av det successiva genomslaget avlägre fraktrater, dels som en följd av densuccessiva försvagningen av dollarn under försia . Dollarnsmarkerade förstärkning under augusiiseptember medförde att räoljepriset återökade . kom OPEC-ländernasöverenskommelse om en 10-procentig höjning av rå-oljepriset och priserna fortsatteatt stiga . Den kraftiga förbrukningsminskning avraffinerade produkter världen över som framträdde efler oljekrisen medfördeefter hand en press nedåt på priserna. Importpriserna på dessa produkter vändenedåt . harpriserna emellertid åter stigit delvis som en följd av de höjda råoljepriserna. under1974 accelererade prisslegringslakten på färdigvaruimporten bl. a. som enföljd av de tidigare mycket snabba prisstegringarna på råvaror. Under främstförsta skedde en markerad uppbromsning av prisstegringstaktenvilket tUl en del förklaras av den svenska kronans relativa förstärkning.Mellan halvåren 1975 vände emellertid dennautveckling till en relativ försvagning och skedde en vissökning i prisslegringslakten. De indikatorer på enförbättring av den internationella konjunktursituationen som förelåg underslutet av 1975 medför att man får räkna med all de svenska importprisema förflertalet industriella basråvaror kommer atl stiga under loppet av 1976.Däremot är del knappast troligt atl den senaste prisboomen kommer altupprepas, därtill är bl. a. de internationella lagren fortfarande alltförstora. Sannolikt kommer efterfrågan inle att växa i samma snabba takt och likasamtidigt världen över som vid föregående konjunkturuppgång. Ulsiktema /1976 bedömdes vid slutet av 1975 fortfarande vara relativt Bil.1 Preliminär nationalbudget 69 goda och då man kan räkna med enrelativt måttlig efterfrågeuppgång skulle den internationella prisutvecklingenför ifrågavarande produkter komma att bli tämligen moderat. De under senaredelen av 1975 kraftigt höjda noteringarna på kaffe gör emellertid alt man vadgäller denna vara får räkna med en betydande uppgång i importprisel. Den av OPEC-ländernai fastställda prishöjningen på råolja gäller fram lUl juli 1976.Den fortsatta utveckUngen av rå-oljepriset är företrädesvis en politisk fråga.Här har inte räknats med någon ytterligare förändring av prisnivån. Föroljeprodukter kan en fortsatt prishöjning under loppet av 1976 inle uteslutasdå ett konjunk-tumppsving snabbi kan få effekt på priserna för dessa produkter. Uppgången iimportprisema för färdigvaror beräknas fortgå i relativt snabb takt underloppet av 1976. Orsaken härtill är i första hand en alltjämt betydande ochintemationellt utbredd lönekoslnadsslegring men även den beräknade fastareprisutvecklingen på råvarusidan väntas medverka. Sammanfattningsvis väntasimportpriserna stiga med drygt 6 %19751976, dvs. något snabbare än 19741975. 3.3 Bytes- och betalningsbalansen Bytesbalansenuppvisade enligt preliminära beräkningar ett negativt saldo på ca 7miljarder kr. Detta innebär en försvagning gentemot 1974 (ca 2,9 miljarderkr.) som nästan i sin helhet kan lokaliseras till tjänste- ochtransfereringsbalansen då varubalansen förblev i stort sett oförändrad.Kapitaltransaktionerna slutligen gav upphov till en omfattande kapilalimport påca , vilket förstärkte kapitalbalansen med ca 4,6 miljarderkr. Som framgår av tabell 3: 6 skulle de transaktioner medutlandet som statistiskt registrerats i sig ha inneburit ell mindrevalulautflöde. Ett sådant utflöde registreradesemellertid inle utan i stället förstärktes valutareserven med närmare 4mUjarder kr. Det uppkom sålunda en betydande positiv restpost på ca 3,7miljarder kr., vilken åtminstone delvis har sin gmnd i de ofullkomligheterstatistiken ännu är behäftad med. Förskjutningen i denna post kaninle minst ha uppstått på gmnd av förändringar i handelns kreditförhållanden.Raden av diskontosänkningar utomlands har sannolikt inneburit sådanaförändringar att resultatet kan ha blivit ett ökat anlitande av utländskahandelskrediter. I den mån detta inle statistiskt registrerats har del med helasitt belopp tillförts restposten. Enligt de prognoseroch antaganden som föreligger kommer bytesbalansen att undergå enväsentlig förbättring gentemot 1975, vilketär en följd av handelsbalansens väntade omslag i positiv riktning. Delta,som beräknas till ca , molvägs delvis av en fortsatt negativtillväxt av tjänste- och transfereringsbalansen med ca 1,5 Prop.1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen Förbättringen i bytesbalansen stannar sålunda vid ca . Tabell3: 6 Bytes- och betalningsbalans 1972-1976 Milj.kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif' Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och Bytesbalans för varor. tjänster och transfereringar* därav: valutareserv* 'Enligt handelsstatistiken. » Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigeringav SAS'' flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport avicke-monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. ' Överensstämmer med saldot mellan import och export avvaror och tjänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett frånatt korrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen.Resterande hälften av korrigeringsposten räknas i nationalräkenskaperna tilltransfereringsnettot. *Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. Riksbankensguld- och valutaställning samt valutabankernas avistaposition. beräknas exportvolymen ha minskatmed och priserna torde ha ökat . För exportvärdet, som ökat med2,, innebär delta en upprevidering sedan ihöstas med elt par procentenheter eller . i nivåhöjning.Även importulvecklingen förefaller alt ha blivit något gynnsammare urhandelsbalanssynpunkt. I volym beräknas importen sålunda ha sjunkit med ca 2,och i värde stigit . Importvärdet 1975 synes därmed ha blivit drygt1/2 miljard lägre än som beräknades i höstrapporl.Underskottet i handelsbalansen kalkyleras sålunda lill ett avsevärt mindrebelopp, . mot tidigare angivna . Det gynnsammareutfallet av exporten kan återföras på en starkare utveckling Bil.1 Preliminär nationalbudget 71 såvälpå volym- som på prissidan. För exporten 19751976 förutses en volymökning med och en prisökning i genomsnitt på . Exportvärdet förutses sålundaöka med . För importens del fömtses en viss nedgång i volymutvecklingenför . Med en genomsnittlig prisökning på väntas importvärdet ökamed 19751976. För handelsbalansens del innebär dessa beräkningar enkraftig revidering i positiv riktning av tidigare prognoser. Handelsbalansenförutses visa ett överskott på ca . 1976, vilket jämfört med1975 skulle innebära en förskjutning i positiv riktning om ca . Fraktmarknadsläget är fortfarande hårt pressat även omen viss förbättring inom vissa sektorer av lorrlaslmarknaden ägt rum påsistone. Värst utsatt är det oljebärande tonnaget, som har ytterst svårt attfinna sysselsättning som ger ens minimal kostnadstäckning och uppläggningarnarunt om i världen fortsätter. var situationen för svensktvidkommande den alt av det totala tonnaget, ca 12,7 milj. lon dödvikt, var nära30 % upplagt och härav utgjordes den helt övervägande delen () avoljebärande tonnage. Svårigheterna på denna marknad väntas fortsätta och delbefaras alt tonnageöverskolt inom denna sektor kommer alt råda under kanskehela återstoden av 1970-lalet. För torrlasttonnaget har situationen ljusnatväsentligt . Den efterfrågeökning som då normall brukarinträda har ytterligare förstärkts genom spannmålslransporlerna lill främstsovjethamnar. Kulmen synes dock nu vara nådd. Linjefarten är ännu betydandeinom svensk sjöfart. uppgick intäkterna från denna sektor till mer än 45 %av de på godstransporter totalt intjänade. Utnyttjandet av lastkapaciteten,som var högt ännu , rapporteras emellertid successivtha sjunkit och detla kan förmodas ha lett lill försämratresultat. Den vikande tonnageefterfrågan på världsmarknaden, somfrämst skall ses mot den betydande nedgången i världshandeln, i volym19741975, medförde för de svenska redarna ganska omgående minskadebmltointäkter. januariseptember 1975 sjönk dessa med jämfört med . steg emellertid kostnaderna likamycket, vilket ledde till atl sjöfartsnetlot vid denna periodjämförelse gick nedmed närmare 650 milj. kr. En fortsatt försvagning under fjärde kvartaletberäknas ha lett till en total minskning av sjöfartsnettot 19741975 med i runttal 900 milj. kr. För 19751976 förutses en tUlväxt i världshandeln med 6å . Följden lorde bli elt växande transportbehov och därmed en aktivering 1975/76:100 Bilaga1 Finansplanen 72 Delta kommer självfallet att efter hand medföra en ökadbruttointäkt men också större kostnadsvolym genom alt tidigare upplagt tonnageåterinsätts i trafik. Huruvida detta intäktslillskott under sådanaförhållanden blir tUlräckligt stort för alt slutligen resultera i eltförbättrat sjöfartsnelto är vanskligt alt bedöma. Här har dock antagits enviss förbättring 19751976 genom alt sjöfartsnetlot satts till 3,1 miljarderkr. Denna förbättring behöver inte i sin helhet antas komma frånlorrlaslsektorn utan kan tUl en del även komma från tanksek-lorn. Skullenämligen det nu upplagda tanktonnaget helt eller delvis återgå i trafik 1976 för detta krävs åtminstone att så pass goda frakter erbjuds all de rörligakostnaderna läcks skulle delta kunna medföra ett nettotillskott tillsjöfartsnetlot. Det får nämligen förutsättas alt inle samtliga rörligakostnader betalas i utländsk valuta ulan atl en del erläggs i svensk. Netloutflödet av resevaluta beräknas för 1975preliminärt ha uppgått lill ca 2 400 milj. kr., dvs. ca 170 milj. kr. Ser man lUl brutloströmmarna ökade inflödet med medan utflödetökade . Det senare torde i volym ha inneburit en smärre minskning19741975 vilken i betydande grad torde få hänföras till en avlagande"gränshandel" från svensk sida. Den rena turismen däremot synes haökat inte obetydligt, vilket finner stöd i statistiken över passagerarfrekvensenvid charterflyget. Enligt denna ökade avresorna under periodenjanuariseptember i jämförelse med samma lid 1974. Enligt uppgifier från researrangörer harhändelseutvecklingen i medfört en påtaglig minskning av turistresornadit. En omarbetning av reseprogrammen har emellertid ägt rum och utbudet 1976väntas bli av ungefär samma format som 1975. Effekterna härav är svårbedömbara,men för 19751976 har antagits en ökning av netloutflödet med ca 200 milj.kr., vilket i reala termer förutsätter att utflödet av resevaluta förblir istort sett oförändrat och atl inflödet undergår en svag ökning. Det ständigt negativa saldot i poslen övriga tjänsterhar beräknats uppgå till . eller ca 400 milj. kr.mera än 1974. Till denna förändring bidrog bl. a. undergrupperna"Provisioner", "Entreprenader" och"Administration" med tiUsammans drygt 250 milj. kr. En ungefärtrendmässig framskrivning av denna post ger ell underskott på ca 2 250milj. Transaktionerna under posten transfereringar beräknasför 1975 preliminärt ha resulterat i etl underskott på 3 650 milj. kr., dvs.en negaliv tillväxt med ca 1 100 milj. kr. Härav föll drygt 600milj. på ökat u-landsbistånd. Till följd av ökad upplåning utomlands, såvällångfristig som kortfristig, steg utbetalningarna avseende räntor ochutdelningar med drygt 350 milj. kr. medan moisvarande inbetalning lill Bil.1 Preliminär nationalbudget 73 Sverigeminskade med ca 100 milj. kr. Nettobidraget från denna post försköls sålundadrygt 450 mUj. förutses underskottet i posten transfereringar ökamed ytterligare 1 250 milj. kr. Stigande ränteutgifter och u-landsbiståndberäknas därvid svara för i stort sett hela detla belopp. Kapitaltransaktionerna beräknas 1975 ha resulterat i enomfatlande neltokapitalimport på . Jämfört med 1974 komdetla alt innebära en förstärkning av kapitalbalansen med ca 4,6 miljarderkr., vilken i betydande grad kan återföras på ökad upplåning utomlands såvällångfristig som kortfristig. Hur dessa kapitalflöden fördelar sig framgår avnedanstående tablå där de redovisas netto. ._ Övriga transaktioner Övriga privata långfristiga lån Kortfristig upplåning utomlands för finansiering av export och import De statliga kapitaltransaktionerna utmynnade i ennetlokapitalexporl av ungefär samma slorlek som 1974 (470 milj. Bland dei posten ingående transaktionerna noteras ett lägre ianspråktagandeav ulvecklingskrediter gentemot 1974, ca 90 milj. kr., och elt högreutnyttjande av de till ställda skuldsedlarna, ca 85 milj. kr. Den långfristiga nyupplåningen i utlandet blev mycketomfattande 1975 och beräknas preliminärt ha uppgått lill ca ,varav ca 1 150 milj. kr. faller på kommuner och kommuninslilut. Härtill skallläggas valulabankernas långfristiga upplåning för kunders räkning somstatistiskt registreras i valutabankernas tidsposilion. beräknas dennaupplåning ha uppgått till ca . Med utländsk nyupplåning iSverige samt amorteringar i båda riktningarna inberäknade, kom den långfristiganelloupplåningen atl ge ett kapilalinflöde netto på ca . mol ca2,. Nettot av svenska och utländska direktinvesteringar iutlandet resp. i gav tiU resultat elt nettokapilalulflöde på irunt tal , vilket är ca 250 milj. kr. lägre än 1974. 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 74 Den statistisktregistrerade kortfristiga upplåningen utomlands för finansiering av importoch export blev relativt omfattande 1975 och gav upphov tiU ett beräknatnettoinflöde på ca , vilket jämfört med är ca 1,6 miljarderkr. Övriga kapitaltransaktioner med utlandet, som 1974resulterade i en neltokapitalimport på drygt 1,6 mUjarder kr., beräknas1975 i det närmaste uppnå balans. I posleningår som delposter bl. a. varvens exportkrediter saml krediter isamband med import av fariyg och flygplan. Förändringen 19741975 kan iavgörande grad tillskrivas förändringar i dessa båda delposter. Bankernas utlaiidsställningberäknas av vid utgången av 1975ha förstärkts med ca 3 220 milj. kr. jämfört med 1974. Därvid ökadevalutareserven med närmare 4 mUjarder kr. medan valulabankernaslidsposition gick ned drygt 700 milj. kr. Bil.1 Preliminär nationalbudget 75 4.1 Sammanfattning av produktionsutvecklingen inom industrin Induslrikonjunkturen,som kulminerade , försämrades snabbt under loppet av 1975.Högkonjunkturen i 1974 bars tUl mycket slor del upp av en starktökad exportefterfrågan. Den djupa internationella recessionen fick därför 1975mycket stor genomslagskrafl på den svenskaindustrin. Orderingången från exportmarknaden, som började sjunka redani början av 1974, föll mycket drastiskt , men synesmol slutet av året ha stabiliserat sig på en nivå ungefär motsvarande den sområdde det förra lågkonjunkluråret. Även efterfrågan från hemmamarknadensteg påtagligt , och orderingången därifrån började avta försl andrakvartalet 1975. Därmed synes industrins orderstockar ha kulmineral /1975 något senare för verkstadsindustrin och sedanreducerats påtagligt under loppet av 1975.I synnerhet har basindustriernas orderstockar minskat mycket kännbart. Produktionen, som tillväxte kraftigt under loppetav 1973, steg med 19731974. skedde ettdrastiskt fall i produktionen och minskadeproduktionen ytterligare något. Produktionen minskade sålunda med mellan helåren 1974 och 1975. Resursutnyttjandetinom industrin, som började avta , befann sigdärmed vid utgången av 1975 på en mycket låg nivå exceptionellt låg inomskogsindustrierna och järn- och stålverken. Vad gäller basindustrierna hadeefterfrågan på trävaror redan vid ingångenav 1974 försvagats markant och försågningen drogs successivt ner från våren1974. För övriga delar av basindustrierna begränsades produktionen ibörjan av 1974 närmast av kapacitetsutrymmel, medan de mot slutet av åretstarkt försämrade marknadsutsiklerna ledde till en neddragning avproduktionsvolymen. Den svaga efterfrågan ledde till attproduktionsnedskärningar blev allmänt förekommande under detta år. Inomverkstadsindustrin var produktionsökningen relativt snabb och ännuunder försia växte produktionen något. Under andra halvåretledde emellertid den vikande efterfrågan och de hastigt växandefärdigvarulagren tUl en neddragning av produktionsvolymen. Produktionen inom övrigsektorn, vilken huvudsakligengår lUl hemmamarknaden, ökade tämligen blygsamt 19731974, då denstigande inhemska 1975/76:100 Bilagal Finansplanen 76 efterfrågan i ökad utsträckning komatl riktas mot utlandet. stagneradeden inhemska efterfrågan på dessa varor som exportefterfrågan föllkraftigt vilket ledde lUl en neddragning av produktionsvolymen. Konjunkturförloppet19731975 kom att skilja sig markant från det 19691971vad gäller lagerutvecklingen inom industrin. Lageruppbyggnaden varmycket snabb under högkonjunkluråren 19691970 och sedan dämpadeslagertillväxten markant 1971. Någon ny lageruppbyggnad tog emeUerlid inte fart förrän och då i tämligenförsiktig takt. ledde den vikande efterfrågan trots den minskadeproduktionsvolymen till mycket hastigt växande lager, så alt lagerökningen (i1968 års priser) 1975 blev ungefär dubbelt så stor som 1974. Delta är en faktorav avgörande betydelse för bedömningen avproduktionsutvecklingen , då företagen torde göra stora ansträngningarför alt undvika ytterligare lagerökningar. Trots den successiva uppgång av exportleveranserna särskiltpåtaglig inom basindustrierna som påräknas och enförstärkning av den slutliga inhemskaefterfrågan, kan man mot bakgrund av den ovan skisserade lagerutvecklingeninte påräkna någon produktionsökning för industrin som helhet19751976. Härvid förutsätts en fortsatt svag utveckling avindustriproduktionen under försia halvåret, medan en viss ökning av aktivitetenskulle kunna äga rum , då takten i lageranpassningen nedåtförutses avla. Produktionenförutses öka 19751976 inom gruv- och skogsindustrierna saml även inompetroleumraffinaderierna, livsmedelsindustrin och övrigsektörn. Däremot visarproduktionskalkylerna för den tungt vägande verkstadsindustrin på en neddragningav produktionsvolymen 19751976 på ett par procent, och även för järn- ochstålverken torde man helårsvis få räkna med ytterligare nedskärningar avproduktionsvolymen. 4.2 Gruvor och niineralbrott samttillverkningsindustri Utvinningen av malmi de svenska järnmalmsgruvorna ökade 19731974 efler en ökning pådrygt 19721973. Uppsvinget i den västeuropeiska slålproduklionen medfördeen kraftigt ökad efterfrågan på svensk järnmalm under 1973 och 1974.Malmutskeppningama ökade i rask takt underloppet av 1973 och ulskeppningskapacitelen var snart helt utnyttjad vilketåterspeglades i en avsaklning av exporlvolymökningen från till 5 % 19731974. Främst lill följd av det ökade malmbehovet vidNorrbottens steg de inhemska malmleveranserna under perioden 19721974mer än . En uppjustering av försäljningspriserna kontraktmedförde en exportprisökning 19731974. Tabell 4:1Industriproduktionens utveckling 1973- Procentuellvolymförändring från föregående år 2 Gruvor och mineralbrott -7,1 -8,0 210, 220, 290 Övriga gruvor och mineralbrott -12,0 -2,5 -2,0 -0,1 -3,4 -26,6 -12,1 34112, 34113 Pappers- och pappindustri m. m.» -19,8 353, 354 Petroleumraffinaderier m. -4,4 371 Järn- och stålverk* -8,4 -6,0 -0,2 -6,0 38 ./. 3841 Verkstadsindustri exkl. varv -2,4 31 Livsmedelsindustri m. m.« 3 resterande Övrig industrisektor -4,5 2, 3 Hela industrin -2,2 hyvlerier och träimpregneringsverk. "Inkl. träfiberplattindustri. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. * Inkl. ferrolegeringsverk. dryckesvaru- och tobaksindustri. De internationella stålkonjunkturerna började försvagasmot slutet av 1974 och nedgången kom att bli mycket brant. Stålproduktionen iVästeuropa föll också myckel kraftigt under de tre första kvartalen 1975 med enåtföljande uppbyggnad av stålproducenternas malmlager. Malmköparna kom därföratl i alltmer ökad utsträckning uppskjuta hemtagningen av inbokademalmkvantiteter och effekterna på den svenska malmexporten blev drastiska exportvolymen halverades mellan fjärde kvartalet 1974 och tredje kvartalet1975 säsongrensal sett. Exportvolymen synes ha minskat 19741975.Försäljningspriserna höjdes utomordentligt kraftigt i 1975 årsleveranskontrakt och exportprisökningeri 19741975 skattas till 40 å 45 %.Hemmaleveranserna har hållits i stort sett oförändrade 19741975. Mot bakgrundav del vikande avsätlningsläget har brytningstakten i malmgruvorna dragits nedoch produktionsminskningen 19741975 torde uppgå till . Gruvornasmalmlager torde ändå ha ökal med mer än 5 mUj. lon 19741975 efter atl haminskat kraftigt de två föregående åren. Avsätlningsläget för svensk järnmalm kommer sannoliktalt förbättras avseväri från boltennivån 1975. Man torde likväl fåräkna med all lagersituationen inom slålseklom är sådan att effekterna av denförväntat expansiva stålefterfrågan fördröjs för de svenska 1975/76:100 Bilaga 1 Finansplanen 78 Det lordedock finnas uirymme för en ökning av den svenska malmexporten med 15 å 20 %19751976 vUket skulle motsvara en exportkvantitet på ca 26 milj. ton 1976 altjämföra med en malmexport på drygt 33 mUj.ton . För hemmaleveransernas del förutses en viss minskning19751976. Produktionen av malm beräknas komma atl öka något 19751976och en yl- . leriigare påfyllnad avmalmlagren 19751976 syns sannolik. Iickejärnmalmsgruvorna utvinnes malm innehållande bl. a. koppar, bly, zink,mangan, silver och guld. Brytningen av bly- och zinkmalm täcker de inhemska behoven, medan övriga malmeräven importeras i varierande grad. Malmbrytningen ökade drygt 14 %19731974 men avtagande internationell eflerfriigan på ickejärnmetallermedförde en exportvolymminskning på för ickejärnmalmernas del. Efterfrågan påickejärnmetaller och därmed även ickejärnmalmer var låg både påhemma- och exportmarknaderna. Exportvolymen synes ha minskat mer än 10 %19741975 och importen torde ha stagnerat 19741975.Produktionstillväxten beräknas ha stannat vid 2 a 19741975. Efterfrågesitualionenför ickejärnmalmer torde förbli svag även under slörre delen av 1976. Motslutet av året kan dock en viss förbättring länkas komma till slånd ochexportvolymen beräknas visa en blygsamvolymökning 19751976. För importens del förutses en måulig volymökning.Produktionen lorde bli i stort sett oförändrad lUl 1976. Expoiiorderingångentill sågverken började försvagas mol slutet av 1973 och föll sedan markantunder loppet av 1974. Primärt betingades efterfrågeutvecklingen av ettdrastiskt omslag till en stark minskning av byggandet i . Samtidigtökade också det kanadensiska utbudet av trävaror på europamarknaden och desvenska marknadsandelarna föll tillbaka vilket resulterade i en minskning avträvaruexporten 19731974 på . Byggkonjunkturen fortsatte att försvagasunder och då samtidigten avveckling av lagren i förbrukar- och importörleden skedde föll densvenska trävaruexporten kraftigt. Lageravvecklingen upphörde emellertid underhösten och då byggandet i några länder steg medan minskningen försvagades ellerupphörde i andra förmärkles elt växande inköpsintresse. Delta kom i viss ökad utsträckning att riktas mol de svenskaleverantörerna då leve-ranskapacilelen i begränsades av strejker.Nedgången i den svenska utförseln kom därmed att stanna vid knappt 30 %19741975. Produktionen inomsågverken ökade ännu men kom under intryck av de starktförsämrade avsältningsförhållandena att iSverige liksom övriga producenlländer successivt skäras ned.