prop · FY031 · 1975-12-31 00:00:00 — De mer omfattandeomstruk-tureringsåfgärderna med statligt stöd har vanligen berört medelstoraoch stora företag. Bidragssfödda projekt harenligt företagens bedömning i mycket hög grad gett goda resultat. Trefjärdedelar av företagen uppger sig ha fått någon eller kraftig förbättring avbåde lönsamhet och konkurrenssituation som en följd av konsultprojekten. Konsultprojekten har itre faU av fyra lett till följdprojekt i form av vardagsrationaliseringar ellerstörre långsiktiga omställningsprojekt. Vart sjätte företag uppger att idén tUlprojektet uppkommit som en följd av att personal deltagit iteko-utbUdningsprogrammet. Impulser från utbildningen har lett tillkonsultprojekt hos de mindre och medelstora företagen och i högre grad tillomfattande omställningsprojekt än till enbart produktionsomställningar. Av samverkansprojekfenhar konsultbidragen haft stor betydelse, när det gäller att snabbt genomföraomstrukturering och samordning för att efter en fusion ta fram fusionsvinster.För samarbetsprojekt, som syftar tUl samarbete utan fusion ellerföretagsförvärv, har konsultbidragen visat sig ha goda effekter när det gälleratt påverka de mindre företagen. I detta sammanhang har ocksåutbildningsprogrammet visat sig ha stor betydelse för de mindre företagen. Statens industriverkanför i en särskild redogörelse för verksamheten med arbetsplan för ytterligareen fyraårsperiod ( Strukturstöd ), att denunder tre budgetår genomförda försöksverksamheten med strukturstöd enligtverkets erfarenhet givit po-sUivt resultat. Bidrag tiil individueUaomstäUningsprojekt har medfört att mindre företags osäkerhet i fråga om värdetav konsultinsatser minskat och att företag fått ekonomiska resurser attgenomföra angelägna projekt. Flera individueUa projekt har utvecklats tUlsamverkansprojekt. produktionsomställningar har utvidgats till merlångsiktiga planeringsåtgärder. anför vidare att erfarenheternaav s. k. delbranschstudier hitfills är mycket positiva. Dessa studier görs isamverka.-! med grupper av företag med samma produktionsinriktning eller i sammaregion. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 68 Resultaten avutvärderingen vid företagsekonomiska institutionen i avexportprogrammet visar att de individuella bidragen inte förmått påverkaföretagens exportbeteende i nämnvärd utsträckning. Över hälften av företagenhar visserligen ökat sina exportaktiviteter som följd av erhållna exportbidrag,men ökningarna har varit marginella och inte motsvarat mer än en del avbidragsbeloppet. Av exportprogrammetskollektiva aktiviteter har utvärdering gjorts av en större exportaktion förkläder riktad mot . Utvärderingen visar på positiva effekter påföretagens exportbeteende. Aktionen har medfört ökad effektivitet iexportsatsningarna. Den av mig den 28december 1973 tillkallade s. k. teko-arbetsgrup-pen framhåller i sin i maj 1974framlagda rapport (Ds I 1974: 3) TEKO-industrierna attstimulansprogrammen varit av utomordentligt stor betydelse. Mot bakgrund av enfortsatt snabb strukturomvandling och sysselsättningsnedgång inomteko-industrierna uppdrog jag som nämnts åt en arbetsgrupp aft revideraden framtidsbedömning för branscherna som gjorts av ibetänkandet (SOU 1970: 5960) TEKO-industrierna inför 70-talet. Avarbetsgruppens nyssnämnda rapport framgår i huvudsak följande. Tillförseln till densvenska marknaden av teko-produkter ökade värdemässigt med per årunder åren 19681972. Detta är ungefär en procentenhets lägre tillväxttakt änden som kännetecknade de lidigare åren under 1960-lalet och lägre än vadTEKO-utredningen förutsåg. Däremot har de antaganden som gjordes beträffandeimport-och exportutvecklingen stämt relativt väl med vad som hänt under de årsom hittiUs kan överblickas. ökade importen med igenomsnitt och exporten . Produktivitetstillväxtenhar varit väsentligt snabbare än vad som väntades. Det saknas dock f. n.tillräckligt underlag för att klargöra hur mycket av den ökade produktivitetensom kan förklaras av en utslagning av mindre effektiva företag och vilkenbetydelse den tekniska utvecklingen och rationaliseringen av produktionen harhaft. Under 1960-taletpressades gradvis lönsamheten i branscherna och soliditeten sänktes. Den svagainhemska konsumtionsutvecklingen i kombination med den allt starkareimportkonkurrensen har under de gångna fem åren hindrat en konsolidering och desvagaste företagen har i snabb takt slagits ut från marknaden. Inomkonfektionsindustrin har antalet arbetsstäUen minskatmed 225, vilket motsvarar en fjärdedel av samtiiga arbetsställen . Utgångsläget införframtiden för teko-industrierna är således inte särskilt gott. Allvarligast ärsituationen för konfektionsindustrin, vars konsolideringsnivå gradvis harsänkts . Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 69 schensföretag är sårbara och har sannolikt kommit under den miniminivå av ekonomiskstyrka som är fömtsättning för överlevnad. TextUindustrin haren annan företags- och arbetsstäUestruktur än konfektionsindusfrin. Inom ett flertal varugrupper svararnågra få producenter för mycket väsentligadelar av den inhemska produktionen. Lönsamheten inom textilindustrin harockså legat på en genomsnittiigt högre nivii än inom konfektionsindustrin mentorde knappast motsvara de krav som normalt måste ställas för attproduktionsapparaten successivt ska-ikunna förnyas. De senaste årens relativt sett betydande investeringar,d:.ivis med statligt stöd, har ökat konkurrenskraften inom vissa delar a-j rjxtUindustrin. Denna är påsamma sätt som konfek-tionsinauiifrin både direkt trikåindustrin ochindirekt starkt beroende av -konsumtionsutvecklingen inom beklädnadsområdet. .ö:r ; 'imförelse med TEKO-utredningensbedömning oväntat ogynnsam?, i ysselsättningsutveckling som karaktäriseratteko-industrierna und'.- .-cn 19681973 har inneburit att sysselsättningenminskat med i gen. aitt 6 9o . Enligt teko-arbetsgruppens bedömningar kanden .itsaffa sysselsättningsnedgången för branscherna vänfas bli mellan 6 och7,5 9c . Det fyraåriga utbildningsprogrammet förteko-industrierna, som enligt tidigarebeslut skulle avslutas med utgången av /74 (prop. 1970:41, SU 1970: 60, rskr 1970: 164), har enligt statsmakternas beslut förra åretförlängts t. o. m. utgången av innevarande budgetår (prop. 1974: 1 bil. 15 s.39, NU 1974: 35, rskr 1974: 227). Inom ramen för utbUdningsprogrammet förteko-industrierna har fr. o. m. den 1 juli 1970genomförts 295 kurser och konferenser,fördelade på 35 oUka projektområden, med totalt 6 866 deltagare. Enligt statensindustriverk bör ett utvecklingsprogram för teko-industrierna planeras med uppdelning i treskeden. Det första skedet omfattar informationsgivning i form av kurser ochkonferenser. I ett andra skede sker enföretagsvis uppföljning genom konsultbesök, varvid företagen beredstUlfälle att diskutera eventuella åtgärder. I det tredje skedet påbörjas isamråd med konsult förelagsanpassade åtgärder. I detta skede kommer bl. a.omställningsbidragen in i sitt rätta sammanhang. Vidare bör man enligtindustriverket i detta skede inrikta sig på företagsanpassad vidareutbildningpå områden som produktionsplanering, produktutveckling och exporlkunskap. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 70 föreslår med hänvisningtill de positiva erfarenheterna att utbildningsprogrammet förteko-industrierna förlängs och ges en alltmer företagsintern inriktning. Förnästa budgetår beräknas samma utgiftsnivå som f. n., 3 mUj. Samarbetskommittéerna för resp. textil-och konfektionsindustrin ett för samtliga berörda arbetslagar- ochbranschorganisationer gemensamt organ har i skrivelse den 27 juni 1974liksora (jfr prop. 15 s. 27) hemstäUt om fortsatta,utvidgade stimulansåtgärder, däribland ett fortsatt utbildningsprogram medförskjutning mot förelagsanpassade åtgärder, under budgetåren 1975/761977/78. Möbelindustrin, snickcriindustrin m. fl. För möbelindustri, snickeriindustri,trähusindustri och viss annan trämanufakturindustri löper ett fyraårigtprogram / 731975/76, vilket består av utbildningsåtgärderoch teknisk konsulentverksamhet (prop. 1972: 47, NU 1972: 33, rskr 1972: 196). harverksamheten omfattat 109 kurser och konferenser med 1 868 deltagare. Enligt statens industriverk harefterfrågan på programmets aktiviteter under det andra programåret varit långtstörre än vad medelstilldelningen medgivit. Programmets särskilda aktiviteterför de mindre företagen har inte kunnat byggas ut till en omfattning somtillnärmelsevis motsvarar efterfrågan. hemställer därför om enhöjning av medlen för detta program med . tUl 2,6 milj. kr. förordar att programmetstonvikt i Ukhet med utbildningsprogrammet för teko-industrierna förskjutsalltmer mot företagsintern verksamhet under det tredje och fjärde programåret. föreslår vidare att dentekniska konsulentverksamheten koncentreras tiU möbelindustrin. och anför i gemensam skrivelse attintresset för utbildningsprogrammetstegrats markant som verksamheten bedrivits och att programmetredan givit impulser tiU betydelsefulla och utvecklande åtgärder inom ettstort antal företag. Efterfrågan på den i programmet inbyggda uppföljandeverksamheten, dvs. företagsbesök av branschkonsulter, har nått ett sådantomfång att den inte på långt när kan tillgodoses inom den ekonomiska ram som anvisats.Organisationerna hemställer därför om att medlen för programraet ökas med 1milj. fr. o. m. /75. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 71 För gjuteriindustrin löper under perioden1973/741975/76 en treårig försöksverksamhet med tekniska konsulenter (prop.1973: 57, NU 1973: 37, rskr 1973; 149). Statsmakterna fattade beslutom ett utbildningsprogram förgjuterUndustrin fr. o. m. /75 (prop. 1974: 1 bU. 15 s. 41, NU1974: 35, rskr 1974: 227). anför att det förstahalvåret av eft utbildningsprogram åtgår för planering och information, innankurser och konferenser kan komma igång ifull omfattning. I stor utsträckning har verksamheten introduktionskaraktärför fortsatta aktiviteter inom det enskilda företaget. Full volym når utbildningsprogrammetunder sitt andra verksamhetsår. Då bör också uppföljningsinsalserna på deenskilda företagen sättas in för att programmet skall vara effekfivt.Industriverket bedömer det därför nödvändigt att anslagsposten räknas upp med325 . anför iskrivelse , i vilken tas uppockså bl. a. omställnings- och exportåtgärder, att utbUdningsprogrammet väntas bli tUl väsentiigt gagn förgjuteriindustrins utveckling. Föreningenanser att programmet bör genomföras ,i huvudsak enligt de uppdragna riktlinjerna. Staismakterna fattade beslutom stimulansåtgärder för metallmanufakturindustrin,däribland teknisk konsulentverksamhet för branschens mindre och medelstora företag med viss inriktning på EskUs-funaregionensom en försöksverksamhet fr. o. m. /75 (prop. 1974: 63 s. 29, NU 1974: 34, rskr 1974: 226). räknar med oförändrat medelsbehov under denna anslagspost nästa budgetår. De omställningsfrämjande åtgärderna, sominnefattar statliga bidrag tUl konsultverksamhet, inrättades ursprungligen förteko-industrierna fr. o. m. /72 (prop. 1971: 1 bU. 15, NU 1971:13, rskr 1971: 120). Fr.o.m. /73 utvidgades verksamheten äventill den glasindusfiin, skoindustrin och möbelindustrin, som ett system med s. k. stmkturgarantierinfördes. Programmet genomförs som en treårig försöksverksamhet somlöper ut med innevarande budgetår (prop. 1972:46, NU 1972:32, rskr 1972: 195).Målbranscherna har senare utökats medgjuteriindustrin (prop. 1973: 57, NU 1973: 37, rskr 1973: 149),pälsindustrin (prop. 1974: 1 bil. 15 s. 44, NU 1974: 7, rskr 1974: 81) ochvissa delar av metallmanufakturindustrin (prop. 1974: 63, NU 1974: 34, rskr 1974:226). Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 72 harjämte anslagsframställningen även överlämnat en särskild plan för detfortsatta arbetet (Strukturstöd, Verksamhetsberättelse och plan för fortsattarbete ). Av denna framgåromställningsbidragens fördelning på branscher /74. Fördelningenredovisas i följande samman-sfällnina. Omställningsbidragens fördelning på projektslagunder framgår av följande sammanställning (i 1OOO-tal kr. 1971/72 1972/73 1973/74 3 495 3610 1063 De individuella projektenkan delas upp i tre grupper efter inriktning, nämligen produktionstekniskrationalisering, administrativ rationaUsering samt utveckling och planering avlångsiktig karaktär. Syftet är att stärka företagens konkurrenskraft genom bl.a. specialisering. Även samverkansprojekten kan indelas i tre grupper beroendepå om inriktningen är aft utreda förutsättningarna för samverkan, underlättagenomförande av förhandlingsfasen inför en samverkan eller möjliggöraframtagande av fusions- eller samverkansvinster efter det samverkan harinletts. Branschprojekten kan behandla mer genereUa frågeställningar. Den under tre årgenomförda försöksverksamheten med strukturstöd har enligt industriverketserfarenhet givit positivt resultat. Verket förordar därför att programmetföriängs för ytteriigare en fyraårsperiod. Enligt industriverketsuppfattning är det främst de större företagen som är medvetna om behovet avaktiva anpassningsåtgärder vid en för-änderiig branschstruktur. Mindre ochmedelstora företag, som dominerar de aktuella branscherna, saknar vidare oftaerfarenhet av arbete med externa konsulter. 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 73 anser def nödvändigt att iökad grad engagera grupper av mindre ochmedelstora företag i ett aktivt planerings- och omställ-ningsarbefe.Detta kan uppnås genom en utvidgning av verksamheten med den väsentligaste typen av branschprojekt, s. k. delbranschstudier.Dessa görs i samverkan med grupper av företag med samma produktionsinriktning eller inom en viss region. Medanalyser av företagens situationoch framtida utveckling som grund kan insatser för att förekomma akutaföretagsproblem initieras och genomföras i samverkan medindustriverket. För en fortsatt verksamhet harindustriverket, som redan nämnts, utarbetat en arbetsplan, baserad pågenomgång av utveckling och behov inom de aktuella branscherna. Branschernasutveckling bedöms komma att erfordra akfivaomsfällningsåtgärder. Det gjorda introduk-tionsarbefet harockså startat en omställningsprocess som det är väsentligt aft kunna sfimulera även i fortsättningen. Som ett resultat av delbranschstudierväntas också omställnings- och samverkansprojekt komma till stånd. Behovet av stöd till projekt rörande intern omställningoch samverkan kvarstår således enligt industriverkets bedömning även i fortsättningen. I fråga om behovetanser industriverket att detta bör beräknas med utgångspunkt i beräknadebeslutsdispositioner, eftersom en tidsförskjutning föreligger mellan beslul om och utbetalning av bidrag.Sålunda utgör beviljade, men ej utbetaladebidrag . av den ingående reservationen på . föreslåratt verket i stället för anslagsramar erhåller bemyndigande att fattabeslut om bidrag inom vissa ramar. För /76 föreslår industriverketen höjning av anslagsposten raed . Bidrag tilllönsamma företag kan f. n. endast lämnas för samverkans-projekt. anser att ävensådana företag skall kunna erhålla bidrag till individuella projekt i de fall projekten utan bidraginte skulle genomföras med önskvärdomfattning eller inriktning. Då det gäUer bidrag till dotterbolag ellersektioner i större företag bör enligt industriverket frågan om bidrag avgörasmed utgångspunkt i en bedömning av resp. dotterbolags eller sektions situation. Samarbetskommittéerna för resp. textil-och konfektionsindustrin har i sin fidigarenämnda skrivelse hemställt om fortsatta och utvidgade stimulansåtgärder, däribland omsfällningsfrämjandeåtgärder, t. o. ra. /78.Beträffande omställningsbidrag till företagsinterna omstäUningsprojekt föreslåsatt sådana skall kunna utgå även fillföretag med tUlfredsställande ekonomisk bärkraft. hemställer iskrivelse om fortsattomsfällningsstöd för en treårsperiod fr. o. m. och medett belopp om . för glasindustrin under /76. Föreningen föreslår atttillämpningsbestämmelserna görs Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 74 merflexibla och att angelägna projekt skall kunna beviljas stöd . anför i sin tidigare nämnda skrivelse att verksamheten bör omfatta gjuteriindustrinunder en försöksperiod av . De tidsbegränsadeinsatserna för textU- och konfektions(teko)industri-cvna i form av statligt stöd tillutbildning, stmkturell omvandling och export har genomförts som enförsöksverksamhet. I samband med att förslagen till utbildnings- ochexportprogram lades fram anförde dåvarande chefen för industridepartementetatt verksamheten med integrerade stimulansprogram hade stort intresse frånallmän näringspolitisk synpunkt. Åtgärdemafick ses som ett näringspolitiskt experiment, där huvudfrågan var omstaten med åtgärder av detta slag effektivt kunde underlätta de omställningarinom en bransch som är nödvändiga för aft upprätthålla branschenskonkurrenskraft (prop. 1970: 41 s. 37). Utvärderingen av de olika åtgärderna kannu betraktas som i huvudsak slutförd. Resultaten av gjorda utvärderingar ocherfarenheterna i övrigt av utbUdnings- ochomstäUningsprogrammen är övervägande positiva. Jag fäster härvid storvikt vid att berörda fackliga organisationersynes ställa sig bakom ett positivt omdöme om de tidsbegränsade branschprogrammen.Härtill kommer att den ansvariga myndigheten, statens industriverk, så starktbetonar branschprogrammens betydelse och effektivitet. Mot bakgrund av gjordaerfarenheter finns det således enligt minmening välgrundad anledning att betrakta branschfrämjande åtgärder av denna artsom ett industripolitiskt m.edel som varit av stor betydelse för berördabranscher. Förteko-industrierna löpte ett fyraårigt utbUdningsprogram under budgetåren 1970/711973/74. Statsmakternabeslöt att förlänga programmet med ett budgetår. Jag har tidigareredogjort för den ogynnsamma utvecklingen inom teko-industrierna. Den oväntat kraftiga nedgång i sysselsättningen som harkaraktäriserat den senaste femårsperioden föranledde mig i slutet av år1973 att ge en särskild arbetsgmpp i uppdrag att se över den framtidsbedömningsom lämnat. Enligt arbetsgruppens bedömning fömtses förkommande år stagnerande avsättningsmöjligheter för de svenska tekoprodukterna.Särskilt för konfektionsindustrin bedöms defta leda till fortsatt snabbstmkturomvandling. Som en följd härav fömtses sysselsättningen inomteko-industrierna fortsätta att minska. Jag kan i huvudsak ansluta mig till denbedömning av teko-industricrnas utvecklmg som arbetsgruppen gjort. Det råder stor enighet om attde åtgärdsprogram för tekoindustrierna som infördes med början harvarit av stort värde 1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 75 för utvecklingen mot effektivare och merbärkraftiga företag inom branscherna. Branscherna står därmed bättrerustade . I stort har programmens syfte uppnåtts. Mot dennabakgrund bör programmen kunna avslutas. är det emellertid enligt rainmening i rådande läge inte möjligt att nu helt avsluta programmen utan dessabör, dock på en lägre nivå, få löpa under ytterligare någon tid. Jag förordardärför att utbildnings- och omställningsprogrammen i vad avserteko-industrierna löper med ytterligare två budgetår för att avslutas medutgången av /77. För utbildningsåtgärderna beräknar jag ettmedelsbehov av 2 milj. kr. under nästa budgetår. Den utvärdering somgjorts av de exportfrämjande åtgärdema för teko-industrierna visar att deindividuella bidragen inte har förmått påverka företagens exportbeteende inämnvärd grad. Erfarenheterna av exportprogrammets kollektiva aktiviteter ärdäremot goda. Som redan framgått av vad chefen för handelsdepartementettidigare denna dag har anfört, föreslås inte ett särskUt program för fortsattaexportstimule-rande åtgärder för teko-industrierna. 1 stället hänvisasteko-industrierna i fortsättningen tUl resurser inom ramen för ett utökat, allmäntexport-främjandestöd (prop. 1975: 1 bU. 12 B 3). Vidare föreslås fortsattaförsörjningsberedskapspoUtiska åtgärder (prop. 1975: 1 bil. Branschorganisationernahar i skrivelse hemställt om likviditetsstöd, exempelvis iform av statliga kreditgarantier. De kraftiga prisstegringarna påteko-industriernas råvaror anges för särskilt konfektionsindustrin med desssäsongbundna leverans- och betalningsmönster kunna leda till aUtför storalikviditetspåfrestningar. Vid remissbehandUngen har meningarna varit delade ochflera remissinstanser har avstyrkt förslaget. Även jag finner attframställningen inte bör föranleda någon åtgärd. För möbelindustrin,snickeriindustrin m. fl. löper ett fyraårigt program med utbildning ochteknisk konsulenlverksamhel t. o. m. /76. Intresset frånbranschföretagens sida har visat sig vara stort. Mot denna bakgrund har liksomföregående år framställningar gjorts om vidgade ramar för programmet. Jag anserdock inte heller nu skäl föreligga för en ökad resursinsats utan förordar enoförändrad ram av . för utbildningsåtgärderna m. m. för den träbearbetandeindustrin under nästa budgetår. I fråga om programmetsinriktning har statens industriverk föreslagit en förskjutning mot alltmerföretagsintern verksamhet i form av uppföljning på företagen ochföretagsanpassad utbildning under programperiodens andra hälft. Jag anser atteft visst utrymme för sådana aktiviteter bör finnas inom ramen för gällanderiktiinjer. harvidare förordat att den trätekniska konsulent verksamheten koncentreras tUlmöbelindustrin. Det bör ankomma på industriverket att rikta in verksamheten medhänsyn till var behoven och utsikterna till de största effekterna finns. Prop.1975:1 Bilaga 15 Industridepartementet 76 För gjuteriindustrin löper dels enligttidigare beslut ett treårigt program raed teknisk konsulentverksamhet t. o. /76, dels ett innevarande budgetår inlett utbildningsprogram somberäknas omfatta fyra budgetår. För dessa verksamheter räknar jag nästabudgetår med en oförändrad ram av . För metallmanufakturindustrin iiUeddesinnevarande budgetår ett treårigt program med teknisk konsulentverksamhet. /76 räknar jag med samma medelsram som innevarande budgetår,nämligen . Deomställningsfrämjande åtgärderna med statliga bidrag till konsult-undersökningar pågår under enförsöksperiod som enligt tidigare beslut löper ut med utgången av innevarandebudgetår. Programmet omfattar f. n.teko-industrierna, skoindustrin, den glasindusfrin, möbelindustrin,gjuteriindustrin, pälsindusfrin och delar av metallmanufakturindustrin. Jag har lidigare redogjort för depositiva erfarenheterna av programmet. I likhet med statens industriverk anserjag att behovet av fortsatta omställningsfrämjande åtgärder är stort. Särskiltbör insatser av typen delbranschstudier, som omfattar grupper av företag med sarama produktionsinriktning eller inom en vissregion, kunna få en allt större betydelse när det gäller att förekommaeller mUdra verkningarna av akuta företags- eller branschproblem. Förteko-industrierna har jag förordat fortsatta omställningsfrämjande åtgärderunder ytterligare två budgetår. Övriga i programmet nu ingående branscher böromfattas av fortsatta omställningsfrämjande åtgärder under /76. Mot bakgrund av den tidsförskjutning somföreligger mellan beslut om och utbetalning av bidrag har statens industriverkföreslagit att statsmakternas styrning skall ske via beslutsramar i stället förnuvarande anslagsramar. Jag är emellertid inte beredd att föreslå en ändringhärvidlag. För /76 räknar jag med en medelsram av 4 010 000 kr.för omställningsfrämjande åtgärder. Häri har jag räknat in medel för administrationen av dessa åtgärder, vilka, såsom jag redannämnt (s. 57), hUlHls utgått från industriverkets utredningsanslag. Liksom föregående år har framställningargjorts om i vissa avseenden ändrade principer för bidragsgivningen, bl. a. attäven lönsamma företag skall kunna erhålla bidrag till företagsinterna projekt.Jag är dock inte beredd att föreslå några ändringar i gällande riktlinjer. viU jag erinra om att det enligtriktiinjerna för bidrag tiU konsultundersökningar finns möjlighet attföreskriva återbetalningsskyldighet. Samråd beträffande åtgärdernas inriktningoch tiUämpning bör liksom ske genom fortiöpande kontakt med berördafackliga organisationer och branschorganisationer. Detta kan ske bl.