prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Beslämmelserna om lån ur fonden finns i kungörelsen(1962:100) om fiskredskapslån. Utlåningen från fonden uppgick vid utgången /75 lill . Fondens behållning är . Anslagetbör föras upp med . Anslaget bör föras upp med I . Jag hemställer allregeringen föreslår alt till Statens fiskredskapslånefond för budgetårel1976/77 anvisa ell invesleringsanslag av . 1975/76:100 BUaga11 161 VII.Fonden för förlag till statsverket Lagring av jordbruksprodukter. För främsl erforderlig säsongmässig lagringav smör och köttvaror anvisades för budgelårel 1970/71 ell invesleringsanslagav 90 milj. kr. För utlånade medel erläggs ränta som motsvarar gällandediskonto med tillägg av en halv procenl. Anslaget bör under budgelårel 1976/77 med oförändratbelopp få användas för det med anslagel avsedda ändamålet. Jag biträder statens jordbmksnämnds förslag. Jaghemslälier alt regeringen föreslår all medge all del för budgelårel 1970/71 anvisadeinvesteringsanslagel Lagring av jordbmksprodukter under budgetårel 1976/77 färanvändas för del med anslaget avsedda ändamålet. VII:B. Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö. För att finansiera inlösen av inhemsktoljeväxtfrö anvisades för budgelårel 1953/54 ell invesleringsanslag av 50 milj.kr. För utlånade medel erläggs ränta som motsvarar gällande diskonto medtillägg av en halv procenl. Anslagel bör under /77 med oförändratbelopp få användas för del med anslagel avsedda ändamålet. Jag biträder statens jordbruksnämnds förslag. Jaghemställer atl regeringen föreslår all medge all det för budgelårel 1953/54 anvisadeinvesteringsanslagel Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö under budgelårel 1976/77får användas för del med anslagel avsedda ändamålet. IX: 6. Fonden uppgår,sedan den för budgelårel 1975/76 tillförts , till 277 181 000 kr.Fondens medel skaU enligl beslut av riksdag användas för all bestridalantbmksnämndernas kostnader för faslighetsförvärv i samband med ålgärder föryttre rationalisering på jordbmkets område. Av medlen fär högsl 20 milj. kr. användas för inlösenav sådana ofullständigajordbruk, som ej behövs för ralionaliseringsändamäl,saml för in- Prop.1975/76:100 BUaga 11 162 lösenav avflyttad renägares bostad i enlighet med vad som anförts i prop. 1971: 51.Sålunda inlösta fastigheter skall redovisas på särskild delfond. Medlen skall vidare användas för investeringar på defastigheter som av staten upplåts lill sambruksföreningar i enlighet med vadsom anförts i prop. 1972:1 (bU. 11 s. 158). Jordfondenbör tillföras elt formellt belopp av . Den kassamässiga behållningen i fonden var vid utgångenav /75 47,5 mUj. Härav beräknas ca 25 milj. kr. varadisponerade genom bindande köpeavtal. KassabehåUningen har under det senastebudgetåret minskat främst beroende på ökade utgifter för köp av jordbmksfästigheter.Den ökande belastningen på jordfonden hänger samman med alt fastighetsmarknadenhar ändrat karaktär. Det har blivit allt vanligare att jordbmksfästigheterbjuds ul tUl försäljning genom anbudsförfarande eller på offentlig auktion föratl därigenom ell högre pris skall erhåUas. Detta har lett till atllantbmksnämnderna i större utsträckning än tidigare måste vägraförvärvstUlstånd för alt fullgöra sin stmkturrationaliserande uppgift. Denandel av nämndernas fastighetsförvärv som följer på vägrat förvärvstillståndenligt 5 § jordförvärvslagen (1965:290) har följaktligen ökal. Då dessulom dessa inköp under del haromfördelats så atl de lUl större del än tidigare sker i jordbmkslänen, därmarkpriserna ligger på en hög nivå, har prisförändringar i hög grad påverkaljordfondens likviditet. Trots atl de inköpta arealerna har minskal sedan år1973 har jordfondens likviditet under del senasl förflutna året främsl avnyssnämnda skäl sjunkit med 20 ä 30 milj. kr. innebär all omkring hätflenav den odisponerade kassabehåUningen på jordfonden under budgelårel 1974/75har tagits i anspråk. Utvecklingen av inköps- och försäljningsverksamhetenbelyses av följande sammanstäUning (milj. Budgetår Inköp Försäljning m. m. 1 detta sammanhang bör redovisas ytterligare uppgifterrörande inriktningen och effekten av nämndemas inköps- ochförsäljningsverksamhet. Rationaliseringsreserven uppgick vid slutet avbudgelårel 1974/75 lill sammanlagt 14600 ha åker och 103400 ha skogsmark.Under /75 inköpte lantbmksnämnderna 5720 ha åker och 26803 haskogsmark. Av förvärven under försia låg av åkerarealen och Prop.1975/76:100 BUaga 11 20 %av skogsmarken i de egentliga jordbruksbygderna. Av försäljningarna under sammatid låg av åkerarealen och av skogsmarken i dessa jordbmksbygder. Iföljande labell anges hur summan av köpeskillingarna (150 mUj. för debmkningsenheler som lantbmksnämnderna förvärvade under /75procentuellt fördelar sig på olika storleksgrupper. , ha Skog, ha 29 14 21 20 Effekten av lantbruksnämndernas försäljningar avjordfondsfasligheler belyses i följande sammanställning, där antaletbrukningsenheter, som under budgetårel 1974/75 fåll tillskotlsmark, harfördelals på åkerareal före lillköp. För varje slorleksgrupp anges medelarealenåker och skogsmark före resp. efler lillköp. före lillköp, ha 1 detta sammanhang bör också verkningarna avjordförvärvslagen (1965: 290) redovisas. Av följande sammanställning framgåromfattningen av de lagfarter, som beviljats för jordbruksfastigheter undertiden l965-den30juni 1975. 1975/76:100 BUaga 11 (exkl. överlåtelser mellan juridiska Från prövning enligt jordförvärvslagen Släktförvärv, kommunförvärv m. m. Beiräffande juridiska personers förvärv har 106sådana gjorts av förelag, som bedriver förädling eller distribution avjordbruksprodukter, I 224 av förelag som bedriver förädling av skogsprodukter,1 152 av exploateringsförelag och 890 av andra förelag. Av de förvärv somskogsförädlingsföre-tagen gjort har förvärvsegendomen i 664 fall legal iskogsbmksbygd eller i skogsbmksdomineradmellanbygd, medan egendomen i 275 fall legat i jordbmksbetonad mellanbygd och i191 fall i område, som hänförs lill jord-bmksbygd. 1 930 fall har skogsförädlingsförelagens förvärv inneburit enutvidgning av tidigare innehav i områdel. Av de fysiska personemas förvärv har16863 gjorts av yrkesverksamma jordbmkare. 10946 förvärv har avsett ej bestående bmkningsenheler. BeträfiTandeförvärv som undantas jordförvärvslagens prövning har 77 962 sådana ägt mm i formav släktförvärv omfattande en arealav ca 651 800 ha åker och 2 570 500 ha skogsmark. 1 4038 fall harkommuner stått som förvärvare. Lantbmksnämndernasinköps- och försäljningsverksamhel, som sker medanlitande av jordfonden, är av slor vikt för jordbmkets slmklurralio-nalisering. Fonden uppgår lUl ca 277 milj. kr. Demedel som finns odisponerade ellerflyter in vid fastighelsförsäljningar m. m. beräknar jag skall räcka lill för inköpsverksamheten m. m. /77. Anslagel bör därför föras upp med oförändrat I 000kr. Jaghemställer all regeringen föreslår alt till Jordfonden för budgelårel 1976/77 anvisaetl investeringsanslag av . Prop.1975/76:100 BUaga 11 165 IX: 7. Markförvärv förnalurvårdsändamål, m. m. 1974/75Ulgift 2034750 BehåUning 2374783 1975/76Anslag 4000000 1976/77Förslag 4000000 Under mbriken Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m.har under Statens affärsverksfonder för budgetårel 1975/76 anvisats etlinvesteringsanslag av 4 milj. kr. för förvärv för statens räkning avvärdefulla naturområden. Enligt beslut av riksdag (prop. 1963:71, JoU1963:11, rskr 1963: 139) finns f. n. under domänfonden en delfond, benämndnaturvårdsfonden, under vilken nalurvårdsobjekt i statens ägo redovisas. Under /75 har beslut fattats om inköp av27 områden för ca 1,2 milj. kr. Områdena har en areal av ca 950 ha. Sedanbudgelårel 1963/64 har totalt anslagits 42 milj. kr. och beslutats om förvärvav ca 22500 ha för ca 40,5 mUj. Länsstyrelsema har uppskattat medelsbehovetför /76 lill ca 14 milj. kr. och för /77 till ca22,4 milj. kr. Härtill kommer att initierar många förvärv,vilkel länsstyrelserna inte kunnat beakta vid sina beräkningar. Ändringarna i naturvårdslagens ersättningsbestämmelserden och har fått till följd all ägare av värdefullanaturområden ofla föredrar atl sälja sin mark lill slalen framför atl accepteraförfogandeinskränkningar med små möjligheter till inlrångsersätlning. ären från nalurvårdssynpunkt önskvärd utveckling, eftersom inköp ger staten fuUhandlingsfrihet vid utnyttjande och skötsel av de ifrågavarande områdena. Förslalen är del särskilt angelägel all säkerstäUa områden av typen riksobjekt somunder arbetet med fysisk riksplanering framkommit som särskilt skyddsvärda. Enökning av markförvärven lorde också bli resultatet av flera mål som handläggsvid fastighetsdomstolar. föreslår att anslagel förs upp med ellbelopp av 8 milj. kr. för /77. 1 enlighel med vad jag anfört under punkten H 6 pådriftbudgeten bör nalurvårdsfonden i fortsättningen behandlas som en särskildkapitalfond redovisad under mbriken Diverse kapitalfonder och förvallad avnaturvårdsverket. På naturvårdsfonden bör liksom redovisas bl. a.nalurvårdsobjekt som förvärvas med anlitande av medel från förevarande anslag.Anslagel bör för budgetårel 1976/77 föras upp med ell oförändrat belopp av 4milj. 1975/76:100 BUaga 11 166 JaghemstäUer all regeringen föreslår atl 1. beslutaatl en särskUd kapitalfond, naturvårdsfonden, skall inrät tas under vilken naturvårdsobjektskall redovisas i enlighet med vad jag har förordat i del föregående, 2. tillMarkförvärv för naturvårdsändamål, m.m. för budgetårel 1976/77anvisa ett investeringsanslag av . 1975/76:100 BUaga 11 A.Jordbruksdepartementet m. m. B.Jordbrukets rationalisering m. m. 21 Kursverksamhet för jordbruketsrationalisering m. m. 22 Bidrag till jordbrukelsrationalisering, m. m. 24 Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. 25 Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti 28 Bidrag till särskildarationaliseringsåtgärder i , m. m. 29 Odlings- och byggnadshjälp ålinnehavare av vissa krono- 31 Befrämjande av husdjursaveln m. m. 32 Statens hingstdepå och stuteri:Uppdragsverksamhet 33 Bidrag liU statens hingstdepå ochstuteri 33 Särskilt stöd åt biskötsel ochväxtodling 34 Bidrag tiU Svensk maipotatiskontroU 35 Restitutionav bensinskatt liU trädgårdsnäringen 35 Främjande av rennäringen 37 Kompensation för bensinskatt tiU rennäringen 37 Stöd tiU skärgårdsföretag 39 Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område 39 Kostnader för beredskapslagring av livsmedel ochfodermedel m. m. 41 Stöd till jordbruket i norraSverige 42 Särskilt övergångsbidrag åtjordbrukare, m. m. 42 Bidrag till permanent skördeskadeskydd 44 Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. 4796100096000000 2500000 30000000 22 000 48 Bidrag till skogsvårdsstyrelsema 51 Bidrag tiU skogsförbätlringar 53 Vägbyggnader på skogar i enskild ägo 56 Åtgärder för intensifierad skogsvård i norraSverige, m. m. 57 Kursverksamhet för skogsbrukels rationalisering m.m. 59 Främjande av skogsvård m. m. »1049200061993000 7000000 16500000 30100000 2019000 7500000 60 Fiskeriintendenter m. m. 60 Främjande i allmänhetav fiskerinäringen 1975/76:100 BUaga 11 60 61 62 63 63 64 64 65 65 Kursverksamhelpå fiskels område Bidrag till Oskehamnar m. m. Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen Restitution av bensinskatt tiU fiskerinäringen Särskiltomställningsstöd tiU fiskare, m. m. Täckande av förluster vid statligkreditgaranti tiU fiske Kosinader för fiskeutredningar i vatlenmål m. m.Ersättning tiU slrandägare för mistad fiskerätt m. m. Bidrag tiU fiskare medanledning av avlysning av fiskevatten 72 73 74 74 76 77 77 78 84 84 86 Täckande av vissa kostnaderför kötlbesiklning vid konlroUslakterier Statens veterinärmedicinska anstaltVeterinärslaten Bekämpandeav smittsamma husdjurssjukdomar, m. m. Bidrag till djursjukvård i vissa faUVeterinärinrättningen i : Djursjukhuset centralafrökontroUanslalt: Utrustning Bekämpande av växtsjukdomar Statens lanlbrukskemiskalaboratorium: Uppdragsverksamhet Bidrag tiU statens lantbrukskemiskalaboratorium Statens maskinprovningar 94 98 99 100 100 102 103 104 104 106 107 109 116 116 117 117118 119 120 Jordbruketshögskolor och statens veterinärmedicinska anstalt: Bokinköp m. m. : Lantbruksdriften vid försöksstationerna m. m.Veterinärhögskolan: Lantbruksdriften vid försöksgården Skogshögskolan: Driftkostnader Statens skogsmästarskola Inredning ochutrustning av lokaler vid jordbrukets Ersättningar tiU sakkunniga ibefordringsärenden, m. m. Jordbruksforskning StödtiU koUektiv jordbruksleknisk forskning Bidrag tiU Sveriges utsädesföreningBidrag liU viss praktiskt vetenskapUg växtförädling SkogUg forskning Slöd liUkoUektiv forskning rörande skogsträdsförädUng och skogsgödsUng m. m. Stöd till koUektiv skogstekniskforskning Bidrag lill Skogs- och lantbruksakademien Reseunderslöd för studierm.m. Bidrag liU viss ungdomsverksamhet 1975/76:100 BUaga 11 129 Ersättningar vid bildande av naturreservat m. m. 130 Vård avnaturreservat m. m. 140 Stöd tiU koUektiv forskning inommiljövårdsområdet 141 Undersökningar av hälso- ochmiljöfarliga varor 142 Särskilda undersökningar inommiljövårdsområdet, m. m. 143 Bidrag tiU kommunalaavloppsreningsverk m. m. 145 Stöd tiU avfaUsbehandling m. m. 146 Ersättning för vissa skador avrovdjur, m. m. 147 Bidrag tiU Förenta Nationemasmiljöfond Slöd tiU idrotten: 148 Organisationsstöd m.m.148 Anläggningsslöd m.m. 154 Servitutsnämnder, m. m. 154 Bidrag vid föriust på grund avnaturkatastrof m. m. 155 Bidrag till vissa inlemationeUaorganisalioner m. m. 156 Ersättning för förvaltningen avvissa lånefonder 156 Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrällningar 8664000 Summa fördriftbudgeten 4 321739 000 157 Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m.m. 160 Lånefonden till främjande avberedning och avsättning av fisk m. m. Fondenför förlag till statsverket 161 Lagring av jordbruksprodukter 161 Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö Naturvårdsfonden: 165 Markförvärv förnaturvårdsändamål, m. m. Summa för kapitalbudgeten Totalt förjordbruksdepartementet Bilaga12 till budgetpropositionen 1976 Prop.1975/76:100 verksamhetsområde omfatiarut- och inrikeshandeln, turism,ekonomiskt försvar samt patent- och regislreringsväsendet. Inom utrikeshandeln handlägger departementet bådebilaterala och multilateralafrågor, som ofta har anknytning till olika internationella organisalioner som EFTA, EG, och . Till dellaområde hör också frågor rörande vårkommersiella representation i utlandet, exportfrämjande åtgärder och exportkredilgaranlier. Inominrikeshandeln handlägger departementet främst pris-, konkurrens-,marknadsförings- och konsumentfrågor.Krigsmalerielinspeklionen inom departementet kontrollerar tillverkningoch utförsel av krigsmateriel. Till departementet hör de statsägda förelagen Aktiebolaget , Svenskapenninglotteriet aktiebolag och Aktiebolaget . Departementets budget föreslås öka med 23,4 milj.kr. till 448,8 milj. kr. var den internationellaekonomiska utvecklingen ovanligt dramatisk. Den samlade produktionen iOECD-länderna beräknas under år 1975ha minskal för andra året i följd. Världshandelns volym föll underefterkrigstiden. Under första halvåret 1975blev nedgången jämfört med . Arbetslösheten har generellt varit hög och i många fallnått en nivå som inte registrerats depression. har inflationen i varitsnabbare än underefterkrigstiden, trots den kraftiga nedgången i ekonomisk aktivitet. För vissa enskilda länder har inflationstaktensom mest uppgått till . Bytesbalansunderskottel för OECD-området i sinhelhet var betydande och uppgick totalt till all jämföra med etl överskott år1973 på . Framför allt på grund av den sjunkandeekonomiska aktiviteten skedde en kraftig förbättring av bytesbalansen underår 1975. Förbättringen kan dock till största delen hänföras till de större . De små länderna drasfortfarande med stora underskott. Prishöjningarna på oljeprodukter och på importenav industriella färdigvaror och livsmedel har särskilt hån dratibat deoljeimporterande , IRiksdagen 1975/76. 1975/76:100 Bilaga 12 Handelsdepartementel 2 eftersomdessa ofla inte har kunnal kompensera sig via exporten på grund av defallande råvarupriserna. De oljeimporterande visade som grupp ett stort underskott ibytesbalansen och detta har ökat . De oljeexporterande stora överskott -ca - har inte skapat de problem i detmonetära systemet som man från börjanbefarade. Överskotten har sjunkit och i stor utsträckning kanaliseratsvia den internationella kreditmarknaden. Denna ekonomiska situation har på olika sättpräglat de handelspolitiska diskussionernai internationella fora. Betalningsbalanssvårigheterna ökade farhågorna hos industriländerna för attprotektionistiska ålgärder skulle vidtagasav enskilda länder för att lösa de egna problemen. För att söka förhindra detta antogs inom enhandelsdeklaration (s. k. trade pledge) enligt vilken medlemsländerna åtog sig att undvika att ensidigt införa importrestriktioner eller på ett konstlat sätt stödjaexporten. Denna handelsdeklaration förlängdes förytterligare . Oljekrisen1973/74 aktualiserade tanken på överiäggningar - en dialog - mellan export- och importländer för attdiskutera energifrågorna. På inbjudanav försökte tioi- och dra upp riktlinjernaför sådana överläggningar. Motsättningarna om dagordningen mellan industriländerna, som i utgångsläget ville ha en inriktning på enbart energifrågor och därmed sammanhängande spörsmål, och , som eftersträvade en bred behandling avutvecklingsproblemen, ledde emellertid till atl man inte då kunde enas.Under sommaren och hösten 1975 närmade sigparternas ståndpunkter varandra. Man har kommit överens om att parallellt behandla energi-, råvaru-, utvecklings-och finansiella frågor inom ramen fören konferens med 19 och åtta i-länder däribland , vilka på båda sidor representerar såväl import- somexportintressen. Denna konferens somnumera benämns konferensen om internationellt ekonomiskt samarbete (ClEC) inleddes med ett minislermöte iParis . Diskussioner mellan om ett utvidgatenergisamarbete ledde till att det internationella energiorganet (lEA) inom ramen för OECDbildades. Störningarna i oljetillförseln ochprisutvecklingen på råvaruområdet har iindustriländerna lett till ökadmedvetenhet om betydelsen av en säkrad råvaruförsörjningoch stabilare prisutveckling. Det kan visserligen sägas alt oljeländerna är i en särskilt gynnsam situationnär det gäller att samarbeta för allhävda sina intressen och att en liknande situation troligen inte kommer allbli aktuell för andra råvaror än olja. kan man emellertid se risker för atl de allt starkare prissvängningarna med djupa vågdalar ilågkonjunkturer kan leda tillbristande vilja hos producenterna att bygga ut leveranskapaciteten i takt med de ökade behoven i världen i övrigl. Om råvarusamarbetel med tidigare settssom främst till gagn för har alltså industriländernasegenintresse i frågan nu fått slörre Prop.1975/76:100 Bilaga 12 Handeisdepartemenlet 3 betydelse.Råvarufrågorna har bl.a. mot denna bakgrund fått enallt starkare betoning i OECD-arbetet. Hos har utvecklingen lett till skärpta krav på bestämmanderätt över de egna naturresurserna och ökad betoning avsamarbetet sinsemellan, inte minst iegenskap av producenter av råvaror. De starka prissvängningarna på råvarusidan och den genom inflationen i industriländernaalltmer accentuerade prisuppgångenpå importvaror har förstärkt krav attåtgärder skall vidlas för all motverka en försämring i deras köpkraft. På såväl i- som u-landssidan har behovet av ochintresset för att diskutera råvaruproblemen ökat. Vid FN:s sjätte extra generalförsamling våren 1974fick råvarufrågorna en framträdandeplals i diskussionerna om den nya ekonomiska världsordning som u-ländernakrävt för sin utveckling. Förhandlingsresultatet i form av en deklaration och etl handlingsprogram, somtäckte etl brett fält av frågor ävenutanför råvaruområdet, bl.a. frågan om tillträde till i-landsmarknaderna, urholkades av en rad reservationer från i-landshåll.Mötet ägde rum i en anda av konfrontation. förändrades läget märkbart. En vissrörelse har kunnat iakttagas hosnågra betydande industriländer, mot en mer förhandlingsvillig inställning. Vid i majtillsattes två högnivågrupper - en för råvaror och en för utvecklingsfrågori övrigt - med uppgift att söka finna vägar till ett större samförstånd med . a.skulle man avstämma sinaställningstaganden inför FN:s sjunde exlra generalförsamling hösten1975 om utveckling och ekonomiskt samarbete. Utan att frånfallasina krav deklarerade vid ett möte med de s. k. alliansfria staterna i en samarbetsvillig inställning.Den sjunde exlra generalförsamlingenägde rum i en helt annan anda än den sjätte sessionen drygt ell år tidigare. Med undantag för vissa begränsade reservationer, från främst sida,antogs enhälligt en resolution somlade grunden för fortsatta förhandlingar om bredare lösningar på problemen medinstabila råvarumarknader och kraftigt fluktuerande exportintäkter för . Sådana förhandlingar kommerbl. a. att äga rum vid den fjärdesessionen med för handel och utveckling (IV) i . Frågan om tillträdetill i-landsmarknaderna har varit föremål för förhandlingar vid de tvåextra FN-sessionerna och ägnas stor uppmärksamhet i de pågående GATT-förhandlingarna om bl. a. världsvida tullsänkningar. Dessa förhandlingar, som enligt deursprungliga planerna skulle ha avslutats underår 1975, avses , under förutsättningav väsentliga framsteg , kunna slutföras . Den globalaekonomiska situationen har haft en bromsande effekt på den svenska utrikeshandeln. export och import ökadevärdemässigt under tidenjanuari-september 1975 med 3 resp. ijämförelse med . Under motsvarande perlod 1974var ökningen 35 resp. 1975/76:100 Bilaga 12 4 jämfört med år1973. är traditionellt vår störstahandelspartner men utvecklingen avvår handel med har inle varit lika gynnsam under tiden januari-september1975 som år 1974.Västeuropas andel av vår export sjönkfrån till ca 71 96, medan dess andel av vår importförblev i stort sell oförändrad . Den stagnation som kännetecknat ekonomierna ifiertalet länder i ochNordamerika har ökat de svenska företagens intresse för handeln medstatshandelsländerna i och . Statshandelsländemas andel av vår totala utrikeshandelär traditionellt blygsam, normaltunder 5 96. har emellertid andelen av vår export Ökat till 7,2 96 och andelen av vår import lill 6,3 96. Även om andelen alltjämtär liten var ökningslaktenvärdemässigt i vår export till och importfrån dessa länder påfallande högunder tiden - resp. 28 96. Liknande uppgångar har dock noterats även vid lidigare konjunkluravmattningari väst. Det återstår därför att se om ökningen nu har mera permanent karaktär. I östhandelnkvarstår i stor utsträckning de traditionellasvårigheterna oförändrade. Valutaproblem, brister i informa-tionsfiödet och olika komplikationer påmarknadsföringssidan är exempel pådessa svårigheter. Slutförandet av den europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen(ESK) ger emellertid vissa förhoppningar om lösningar påen del av dessa problem. Även när det gäller de oljeproducerande länderna(OPEC-länderna) -främst i MellerstaÖstern - kunde mycket starka ökningar i den svenska exporten registreras . Säledes ökadeexporten till dessa länder med 93 96 under tiden januari-september 1975jämfört med underår 1974. OPEC-ländernas andel av totala export ökade därmed från 2.2 96 till 4,1 96. Detta innebär att ökningen från föregående år fortsatt i oförändrad eller ökad takt. Även för den närmaste framtiden kan man, ined tanke på fiera av dessa ländersomfattande och ambitiösa utvecklingsplaner, räkna med ell ökathandelsutbyte. export och import med steg med27 resp. 6 96 . Vår traditionella frihandelspolitik har medförtett myckel starkt importtryck inomvissa industribranscher. Framför allthar delta varit fallet för densvenska beklädnadsindustrin, vars situation ytterligare försämrats . En fortsättning av denna utvecklingskulle innebära att produktionskapacitetenminskade i sådan utsträckning atl de försörjningsmål som av beredskapsskäl uppställts inte kan uppnås. Särskilt kritisk är situationen inom skoområdet och del grundlextila områdel. Avdessa skäl befanns det nödvändigtalt från begränsa importen i fråga om skor av läderoch plast saml gummistövlar.