prop · FZ03100 · 1975-12-31 00:00:00 — En del av denna ökning bör beräknas . Kom mittén redovisar i sin framställning en rad förslag lill förändringar i olika UtbUdningar som därmed skulle kunna genomföras. Dämtöver föreslår kommittén ökade medel för bl. a. arvodering av gästlärare. ( + .) Kommittén tillstyrkerockså musikhögskolornas förslag att inrätta nya ackompanjatörstjänsler liksomförslaget från i om medel till del s.k.kompositionsseminariet ( + . Fasta lärartjänsterbör i slörre utsträckning än f. n. inrättas för limlärare som har en såomfattande undervisning att den motsvarar tjänstgöringsskyldigheten för enhalvtidstjänst som lärare ( + . I fråga om övrig personalvid musikhögskolorna begär organisationskommitténmedel för nya tjänster för biträdespersonal, ma-lerielförvallare m. fl. Vidare tiUstyrker kommittén förslag om medel förvikarier vid ledighet för rektorersamt en biirädande sludieledare vid i . ( + .) Mellan musikhögskolorna i pågår ett reglerat internationelltelevutbyle. För att kunna delta i detta krävs enligt organisationskommittén en ökning av musikhögskolornas medel förreseersättningar. högskolornas behov av ökade medel för konferenser ochöverläggningar mellan ledning, lärare och studerande. ( + .) De av organisationskommittén begärda ökade medlen för expenser avser dels en generell höjning föratt möta den ökade belastningen i samband med att kommitténs reformförslagskall genomföras, dels engångsanslag förvissa ändamål, nämligen en ny offsetanläggningvid i , inbindning av musikalier vid musikhögskolani och upprustning av vid den särskilda ämnesutbUdningen i musik i . ( + .) Organisationskommitténframhåller vikten av fortsatt förstärkning av resurserna för undervisningsmateriel m. m. så att nuvarandeulruslningsstandard kan upprätthållas ( + . Behovet av ökade insalser för musikpedagogisk ulvecklings- och försöksverksamhet är mycket stort. 10 1975/76.1 saml Nr 100. 1975/76:100 Bilaga10 145 Frånde olika utbildningar som berörs av organisationskommitténs utrednings- ochreformarbete har kommit en stor mängd projektförslag som bl. a. visar påintresset av atl pröva nya moment och meloder i utbildningen. Härtill kommerall kommittén själv som en förberedelse för sina reformförslag bör kunna laegna initiativ lill olika projekt. framstår olikaslag av lärarfortbildning som särskilt angelägel ( + . Utbildningen vid Svenska ochÖrebro musikpedagogiska institut berörs också av organisationskommitténsuppdrag. Till dessa utbildningar bör för nästa budgeiår ulgå statsbidrag med454 . Jag har tidigare i inledningen till avsnittet BKulturändamål någol berört det utrednings- och reformarbete, somorganisationskommittén för högre musikutbildning bedriver, tidsplanen förarbetet och de förslag som kan väntas till följd av delta. Jag erinrar ocksåom vad jag i del sammanhanget sagt om förberedelsearbetet för den förra åretbeslutade högskolereformen. Två huvudfrågor dominerar anslagsframställningen förnästa budgetår från organisationskommittén, nämligen förslag i samråd med skolöverstyrelsentill olika insalser med anledning av brislen på musiklärare i skolväsendel ochförslag till åtgärder i syfte atl underlätta geno.mföran-det av kommitténsreformförslag. Jag delar organisationskommitténs uppfattning atlmusiklärarbristen är besvärande och att del behövs omedelbara ålgärder för allmotverka den. Frågan om att få lill stånd en reguljär utbildning av musiklärareutanför , och logs upp redan i förra åretsbudgetproposition (prop. 1975: 1 bil. 10 s. 105). Jag frarnhöll då atl det varangelägel atl bygga ut tvåämnesulbildningen i musik och annal ämne och alldetta borde ske genom att man i , i anslutning till musikutbildningen vidFramnäs folkhögskola, startar en sådan särskild ämnes-utbildning i musik somingår i tvåämnesulbildningen. Jag biträder organisationskommitténs förslag omatt denna utbildning bör komma igång fr. o. m. nästa budgetår. Utbildningen böranordnas i enlighel med de bestämmelser som gäller för moisvarande ulbildning iGöieborg och . De medel som behövs för ändamålet beräknar jag lill . Vid den avvägning jag gjort mellan de olika krav som förts fram har jaginte ansett mig kunna för nästa budgetår föreslå ändra direkta insatser för attutvidga musiklärarutbildningen. För att tillgodose behovet av en väl fungerandemusiklärarutbildning räcker det inte all öka antalet utbildningsplatser.Förändringar av utbildningens inriktning och struktur är också nödvändiga. 1975/76:100 Bilaga10 147 angelägetalt organisationskommittén nu får ökade resurser för sill utrednings- ochreformarbete. Enligt sina direktiv skall organisationskommittén vidsidan av det egentliga utredningsarbetet medverka i etl praktiskt reformarbete.I samråd med de skolor som berörs av kommitténs uppdrag skall kommiiténsåledes planera och genomföra praktiska försök med nya ulbUdnings-former ellerpröva nya moment och metoder. lill musikpedagogisk utvecklings-och försöksverksamhet används i stor utsträckning för sådana ändamål. Den lasockså i anspråk för fortbildning av lärare inom musikulbUdningen.Anslagsposlen, som innevarande budgetår uppgår till , bör för näslabudgeiår höjas med . Den särskUda utbildningen av musikeraspiranter frånregionmusiken håller på all avvecklas. De sista aspiranlerna har anlagils tillutbildningen innevarande läsår. I samband med avvecklingen bör i enlighet medorganisationskommitténs förslag medel motsvarande 14 studerandeplatser i dennautbUdning dras in. För att inte antagningen totalt till instrumentalistutbildningenvid musikhögskolorna näsla budgetår skall sjunka under den nivå som gäUt desenare åren behöver en del av dessa resurser återföras till musikhögskolorna.Jag beräknar för ändamålet , som bör fördelas mellanmusikhögskolorna på elt sätt som lar hänsyn lill var behovel av ett ökal anlal studerandei instrumentalistutbildningen är störst. Jag beräknar i övrigt en höjning med sammanlagt 75 000kr. av musikhögskolomas medel tUl reseersättningar. För en fortsall ökning avmedlen för undervisning i orkester- och ensemblespel inom instmmenta-listulbUdningeni saml för en adminislrativ förstärkning av det slag somorganisationskommittén föreslagit beräknar jag . Frågan om medel till verksamheien under näsla budgeiårvid Svenska kommer liksom att prövas vidfördelningen av anslagel Bidrag till särskUda kulturella ändamål. Sammanlagt bör della anslag höjas med , ivilkel belopp även ingår medel för löne- och prishöjningar. Jag hemställer altregeringen föreslår att till Musikhögskolorna för /77 anvisaett förslagsanslag av . 1974/75Utgift 7 985 661 1975/76Anslag 7 835 000 1976/77Förslag 9 541000 1975/76:100 Bilaga 10 ug Enligt stadgan för statens scenskolor, somfastställdes av Kungl. Maj:t (ändrad senast den 7 juni1972) har scenskolorna, av vilka två finns i , en i Göieborg och en iMalmö, till uppgift att utbilda skådespelare och musikdramatiska artister. IStockholm är utbildningen av skådespelare och musikdramatiska artister förlagdtiU skilda skolor. Statens scenskola i utbUdar skådespelare förtalscen medan musikdramatiska skolan i är speciellt inriktad påutbildning av operaarlister. Utbildningen vid i är uppdeladpå en dramatisk och en musikdramatisk linje medan utbildningen vid scenskolani i sin helhet bedrivs vid en dramatisk linje. TUl utbildningen skall antas tolv studerande vid var och en avscenskolorna med undantag för musikdramatiska skolan, som skaU anta åttastuderande. Innevarandebudgetår bedrivs vid scenskoloma viss försöksverksamhet med fortbildning avskådespelare och musikdramatiska artister. Statens kulturrådhar avgivit förslag om bl. a. fortbildning i mer permanent form vid statens scenskolor. Beräknad ändring 1976/77 Scen- Statens skolorna kulturråd + 4,5 +3 + 4 +3,5 + 8,5 +6,5 + 1 753000 + 1 000 of. + 53 000 + 6 000 + 494 000 + 469 000 + 519 000 + 103 000 + 99 000 of. + 1 156 000 of. + 6 000 + 480 000 + 39 000 + 25 000 + 2 919 000 Pris- och löneomräkning m. m. , varav 143 000 kr.avser höjt lönekostnadspålägg. I O-alternativet förordar scenskolorna i , ochMalmö alt hela minskningen tas på sådan undervisning som bestrids avtimarvoderad lärarpersonal. Musikdramatiska skolan förordar en nedskärning avundervisningsvolymen. i föreslår att en befintiig arvodestjänst som lärare i rollgestaltning byls utmot en arvodestjänst som lärare i scenisk framstäUning och sceniskleknik. 1975/76:100 Bilaga 10 149 tre nya tjänster, nämligen en somlärare i musikalisk insludering, en som scenskolesekreterare och en somscenskoletekniker. Slutiigen föreslår skolan ytterligare en tjänst som lärarei tal- och röstvård, främst avsedd förfortbUdningsverksamhelen samt medel för internationella kontakter. ( +354 000 kr.) i föreslår att skolans tekniskapersonal förstärks med en institutionslekniker. Vidare begär skolan för fortbUdningsverksamhelen medel motsvarande enlärartjänst. Slutligen begär skolan medel för studieresor för elevernasamt för utåtriktad verksamhet. (+185 000 kr.) i begär medel för en tjänst som teknikeroch för en tjänst som scenskolesekreterare. Oavsett de förändringar som kan komma till slånd lill följd avutredningsförslaget om fortbildningen anser skolan behov föreligga avökade medel moisvarande en lärartjänst i sång- och talleknik förforlbildningsändamål. Slutligen begärskolan ökade medel för resekostnader i samband med engagemang avgästlärare. ( + .) Musikdramatiska skolan i medel för utökad medverkan av yrkesmusiker i skolans produktioner. För skolans adminislration behövs enscenskolesekreterare. Vidare vill skolan ha möjligheter all beställa nysvensk musikdramatik saml all, för minst en produktion per läsår, förhyra annanteaterlokal än den nuvarande som inte är helt tUlfredsställande. Skolan begärockså medel för viss pedagogiskförsöksverksamhet vad gäller forlbUdningen, för översättningsarbete, förinköp och underhåll av musikinstrument samt för inköp av viss ulrusining, bl.a. ett belysningsslällverk. Slutligen begärskolan medel för en halv tjänst som ingenjör. ( + .) Rådet beräknar för pris- och löneomräkning m.m. ,varav . avser höjl lönekostnadspålägg. Rådet framhåUer all statens scenskolor och statens dansskola genomstatsmakternas beslut om reformering av högskoleutbUdningen fr. o. /77 kommer att ligga utanför rådels ansvarsområde. Eflersom den sceniska utbildningen är sånära knuten till yrkesverksamheten på området kommer dock rådet även ifortsättningen atl följa utvecklingen. Förutom den ökning av medel för fortbildningen, som rådet föreslåri elt särskUt förslag, förordar rådet alt skolorna får medel för atl anställascenskoletekniker, på halvtid vid musikdramatiska skolan och på heltid vid deövriga skolorna. Vidare föreslår rådet atl musikdramatiska skolan får ökademedel för anlitande av yrkesmusiker. ( + .) Prop.1975/76:100 Bilaga 10 150 har avgivit förslagangående fortbildning i mer permanent form vid statens scenskolor. Förslaget,som är utarbetat av en särskild utredningsman, gäller i första hand organisatoriskaförändringar. Frågor rörande fortbildningens innehåll och uppläggning behandlasendasi i begränsad ulslräckning. Förslaget omfattar inle musikdramatiskaskolan. I utredningenframhålls att den försöksverksamhet med fortbildning som de tre scenskolornahittills har bedrivit är av begränsad omfattning och att det inte går attgrunda ett förslag om fortbildningens uppläggning i mer permanent form på deerfarenheter som försöksverksamheten gett. I stället ulgåruiredningen från följande förhållanden på arbetsmarknaden, nämligenarbetslösheten bland skådespelare, det stora antal yrkesverksammaskådespelare, särskilt inom fria grupper, som helt saknar eller har en mycketbegränsad utbildning och behovet av fortbildning hos yrkesverksammaskådespelare med utbildning. I utredningen föreslås alt de tre scenskolorna i turoch ordning skall avstå från antagning av elever till dentreåriga grundutbildningen. skall skolorna anta elever förandra former av grundutbildning och för fortbildning. Antagningen lill den treåriga utbildningen börsamtidigt öka från 12 till 15 elever. Delta innebär en årlig ulexaminering av30 treårsutbU-dade skådespelare mot nuvarande 36. De resurser som frigörs börtillföras fortbildningen. Vid scenskolorna bör vidare inrättas tjänster som bl.a. scenskolesekreterare. Därigenom kan rektorernas administrativa uppgifterminskas och större utrymme skapas för deras pedagogiska verksamhet. I utredningenföreslås vidare atl befintliga tjänster i rollgestaltning bör ersättas med entjänst i tal/sång för fortbildningen vid var och en av skolorna. Förslaget kan genomföras inom ramen för befintligamedel. Det förutsätter endast vissa omdisponeringar. Statens kulturrådansluter sig lUl ulredningens utgångspunkter och finner det rimligt all, sålänge arbetslösheten inom skådespelar-kåren är relativt hög, något minskaantalet nya treårsutbildade skådespelare till förmån för fortbildningen. Enomdisponering av skolornas medel enligt förslaget är enligt rådets mening detriktiga i nuvarande läge. förordar att antagningen avfortbildningselever anpassas efler behov år . Dock måsle antagningenvara så slor atl kostnaderna motsvarar de resurser som frigörs genom altantagningen till grundutbildningen minskas. Antagningen bör kontinuerligt följas av Prop.1975/76:100 Bilaga 10 151 kulturrådet.Rådet tUlstyrker även förslaget liU tjänsleorganisatoriska förändringar. Remissyttranden över förslaget har avgivils av statens scenskolor iStockholm, Göieborg och , dramatiska institutet, Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys), samt Teatercenlmm. Styrelsen för i lill sitt yttrande bifogat skrivelser från lärarkåren och elevföreningenvid skolan. Samlliga remissinstanser utom Svenska Teaterförbundetoch Klys avvisar förslaget alt genom minskning av antagning tillgrundutbildningen tillföra fortbildningen större resmser. iStockholm, dramatiska institutet och anser att ennedskärning av grundutbildningen skulle strida mot intentionerna i den nyakulturpolitiken. Flera remissinstanser, bl. a. i avvisarockså de arbetsmarknadsmässiga skälen för en nedskärning. Man framhåUer att detfrämst är de oulbUdade skådespelarna som drabbas av arbetslöshet. framhåller alt av de skådespelare som söker inträde i förbundetmindre än hälften har genomgått utbildningen vid de statliga scenskolorna. Idella läge är del angeläget, framhåller förbundet, all för de outbildade införaen modifierad grundutbildning likaväl som en egentlig fortbildning. Klys är avsamma mening. i , som i princip är positivt inställd tillutökad fortbUdning, är tveksamt inställd lUl en modifierad gmndulbUdning föryrkesverksamma skådespelare utan tidigare utbildning. Utredningsmannens bakgrundsmaterial anses av fleraremissinstanser vara för litet. Framförallt anser man atl försöksverksamheienmed fortbildning pågått för att några bestämda slutsatser skallkunna dras. Behovet av fortbildning är otillräckligt utrett. Sceiiskolan iMalmö finner det angeläget att det fakliska behovet av återkommande ulbildningundersöks. Därvid bör skiljas mellan utbildning för dem som inte genomgåttscenskola (modifierad grundutbildning) och dem som genomgått sådan ulbildning(egentiig fortbildning). Först därefier kan beslut fallas om fortbildningenspedagogiska uppläggning, inriktning m. m. vid iGöteborg anför liknande synpunkler. och Teatercentrumdelar utredningsmannens uppfattning att fortbildningsbehovet är betydande ochall del därför finns starka skäl för alt utöka scenskolornas resurser för detlaändamål. Lärarkåren vid i anser atlbehörighetsvillkor för antagning liU fortbildning måsle fastställas. Manföreslår viss tids yrkesverksamhet som krav för antagning. Samtiiga remissinstanser tillstyrker detjänsleorganisatoriska förslag som utredningsmannen lagl fram. anser atl en viss samordning mellan scenskolornasfortbildningsverksamhel bör komma till stånd, något som bl. a. påverkar defunktioner som scenskolesekre-terarna skall fylla. Prop.1975/76:100 Bilaga 10 152 1 en skrivelse till regeringen harriksdagens revisorer anmält den granskning som genomföris av viss ulbUdning påkulturområdet, däribland utbUdningen vid scenskolorna. Revisorerna anser altdet är nödvändigt att nu göra en bedömning av utbildningens omfattning motbakgrund av såväl den rådande arbetsmarknadssituationen som de framtidasysselsätlningsutsiklerna. Bedömningen bör grundas på konkretaställningstaganden från statsmakternas sida om satsningar på kulturområdet ochkonkreta planer av landsting och kommuner om kommande engagemang vidinrättande av regionala teatrar. Erforderligt material härför bör arbetas fram.Sådana analyser bör även göras med jämna mellanrum . Statens kulturråds förslag om fortbildning i merpermanent form vid statens scenskolor, musikdramatiska skolan undantagen,innebär en omfördelning av utbildningsresurser från grundutbildning lillfortbildning. De tre scenskolorna bör enligt förslaget i lur och ordning vartiredje år avstå från antagning av studerande till den treåriga grundutbildningen.Samtidigt skall skolorna anta ett ej fastställt anlal studerande förandra och modifierade former av grundutbildning och fortbildning. Förslagelinnebär också vissa ändringar i personalorganisationen på lärarsidan. har huvudsakligen två utgångspunkter försitt förslag, nämligen bristen på utbildning bland skådespelare i framför alllde fria leatergmpperna och den nuvarande betydande arbetslösheten blandskådespelarna. I uiredningen hävdas att del finns elt samband mellan dessa tvåförhållanden. Rådet framhåller all omkring tre fjärdedelar av medlemmama i degrupper som /75 sökte statsbidrag saknade ulbildning för yrket.Enligt uppgifter som jag erhållil om arbetslösheten bland skådespelare iaugusti 1975 saknade fyra femtedelar av de då arbetslösa ulbildning för yrket.Dessa förhållanden visar enligt min mening på ell behov av olikautbildningsinsatser bl. a. fortbildning. I sak delar jag således kulturrådetsbedömning av lägel. Jag är emellertid inte beredd att oreserverat ta ställningför rådets förslag till ålgärder. Försöksverksamhel med fortbildning i form av ettårigakurser inleddes vid de båda skolorna i /72 ochutvidgades till övriga skolor läsåret därpå. Fr. o. m. /74 avserförsöksverksamheten även fortbUdning i andra former. Delta har bl. a. letttill att hela tealergmpper antagils lill fortbildning. Försöksverksamheien harsåledes pågått under kort lid. Detta innebär alt de aktuella förslagen byggerpå elt mycket begränsat erfarenhetsunderlag, vilket påpekas såväl 1975/76:100 Bilaga 10 153 i uiredningen som iremissyttrandena. Från flera håll framhålls också att utredningen inletillräckligt har gått in på frågor som rör fortbildningens omfattning,innehåll och uppläggning. Först när dessa frågor är utredda och ylterligare erfarenhelerhar vunnits av den redan pågående verksamheien anser man att del finnsunderlag för ålgärder av den omfattning som förslagel innebär. Jag delar denuppfattningen och finner dessutom, i likhet med flera remissinstanser, allförslagel atl en scenskola skall avstå från antagning tUl gmndulbUdningenhar både pedagogiska och studieorganisatoriska nackdelar. Fortbildningen vidscenskoloma bör enligt min mening fortsätta i form av försöksverksamhel.Föratsättningarna för försöksverksamheten behöver förbättras. Vissa skäl talarockså för atl man bör åstadkomma en jämnarefördelning av resurserna mellan grundutbildning och fortbildning. JagvUl emellertid inle nu för gott ta ställning tiU omfattningen av grundutbildningen, vilkel förslag förutsätter.Resursfördelningen bör i stället ske på ell sätt som medger möjlighetertiU lokala variationer och till omprövningmed hänsyn lill den aktuella utvecklingen rörande behov och efterfråganvad gäller de olika slag av utbildning som anordnas vid scenskolorna. Jagföreslår således all skolorna får elltidsbegränsat bemyndigande all, så länge försöksverksamheten med fortbildningvarar, själva inom vissa gränser besluta om avvägning av resurser meUan grundutbildning och fortbildning. Vad jag föreslår är således en flexibel fördelning avresurserna av del slag som dramatiska institutet redan innevarandebudgeiår fått möjlighel atl till-lämpa. Antagningen till gmndulbUdningen vid detre scenskolorna bör i enlighel med varje skolas bedömning kunna minskas fråntolv lill lägst nio studerande . Musikdramatiska skolan bör påmoisvarande sätt kunna minska antagningen från åtta till lägst sex studerandeper år. Beslut om minskad antagning bör tasefter samråd med vederbörande tUlsynsmyndighel. Variationer mellanskolorna bör vara tUlåtna. Vid varje skola bör resurserna användas på sådantsätt att den sammanlagda kosinaden per studerande i den treårigagrundutbildningen inle överstiger nuvarandenivå. Till följd av den utvidgade försöksverksamheten med fortbildningkan det finnas anledning alt vakanthålla de nuvarande arvodestjänsterna somlärare i rollgestaltning. Det ankommer på regeringen atl meddela föreskrifter idessa frågor. Försöksverksamhetmed fortbildning och denna form för avvägning mellan olika slag av utbUdningbör ses i ett vidare perspektiv. Det gäller frågan om scenutbildningensorganisation, omfattning, inriktning ochuppläggning överhuvud, dvs. en både utbildningspolitisk och kullurpolitiskfråga. Kulturrådels utredning och förslag visar på en rad frågor och problemsom enligt min mening bör bedömas i ell sammanhang genom en samlad översyn av hela det aktuella utbUdningsområdel. Depedagogiska och studieorganisaloriska frågor som rådet kommer in 1975/76:100 Bilaga 10 på har inle bara anknytning tillfortbildningen utan gäller hela scenutbildningen. Arbelsmarknadsproblem av detslag som finns på områdel bör leda till alt både fortbildningens ochgrundutbildningens omfattning, innehåll och uppläggning ses över. Frågan om ivilken utsträckning som scenskolorna kan medverka i nya slag av arlistutbild-ning, t. ex. utbildning av varietéartisler, börövervägas. Den pågående försöksverksamheten med fortbildning i olika former kange vissa erfarenheter för en bedömning av dessa frågor.Försöksverksamheien bör dock inle få leda till att översynsarbelet fördröjs.Jag avser att återkomma till regeringen i fråga om formerna för översynen. Med hänvisninglill sammanslällningen hemställer jag alt regeringen föreslår att lillStatens scenskolor för /77 anvisa elt förslagsanslag av . 1974/75Utgift 1975/76 Anslag 1976/77 Förslag 2 411627 2 465 000 2 826 000 Statens dansskola har enligt sin stadga,fastställd och ändrad , lilluppgift att vid särskilda linjer utbilda danspedagoger och koreografer samt attmeddela utbildning i mim. Vid skolan anordnas även vidareutbildning fördanspedagoger. UtbUdningen av koreografer och danspedagoger ärf. n. treårig. Till utbildningen på danspedagoglinje skall antasca tolv och på koreografUnje ca tre studerande. Frågor omutbUdning av dansare utreds av dansarutredningen (U 1973: 09). Beräknad ändring 1976/77 + 305 000 of. + 2 100 - 26 900 + 13 300 + 304 000 of. + 2 100 + 29 200 + 14 200 + 312 000 of. + 2 000 + 40 000 + 7 000 Prop.1975/76:100 Bilaga 10 155 Pris- och löneomräkning m. m. avser höjt lönekostnadspålägg. I O-allernalivet förordar skolan enminskning av medlen till lönekostnader och expenser. Vidare förordas att dens. k. preparandkursen ulgår, dvs, den sedan höstterminen 1973 på försökanordnade särskilda tvååriga danskursen som förbereder för fortsatt utbildningvid skolans danspedagog- och koreograflinjer. För dansskolans administration behövs en tjänst som sekreterare.Samlidigl kan en tjänst som assistent dras in. (+10 478 kr.) Skolan begär vidare ökade medel förkursverksamheten och särskilt då förde sommarkurser som skolan anordnar ( + . beräknar förpris- och löneomräkning m.m. , varav . Rådet förordar att dansskolan fårökade medel för administrationen och för sommarkurserna ( + . Jag har lidigare i inledningen till avsnittet B Kulturändamål nämnt del pågåendeförberedelsearbetet för den beslutade högskolereformen och vaddelta innebär för dansskolan. Som framgår av sammanslällningen har jag vid minberäkning av nästa budgetårs anslag till statens dansskola enbart tagit hänsynlill pris-och lönehöjningar. Jaghemställer alt regeringen föreslår