prop · FY03101 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt kommitténs förslag skall i landstingskommuner ochvalkretsindelade kommuner endast en del av mandalen tilldelas valkretsarna ochfördelas mellan partierna på grundval av valresultatet inom resp. krets. Deåterstående mandalen skall användas för all utjämna de avvikelser från etl förhela landstingskommunen eller kommunen proportionellt riktigt resultat som kanuppstå vid fördelning inom kretsarna. Kommitién föreslår alt endast parti somhar fått minsl 4 96 av rösterna i hela landstingskommunen resp. kommunen fårdelta i mandatfördelningen. 1 fråga om landstingsval kompletteras dock dennaspärr genom en regel som innebär att parti med mindre andel av det totalaantalet röster skall få delta i mandatfördelningen i valkrets där partiet harfått minst 12 96 av rösterna. Vidremissbehandlingen av kommunalvalskommilléns förslag tillstyrkteremissinstanserna i allmänhet huvuddragen i kommitténs förslag. Meningarna vardock delade i fråga om införande av en 4 96-spärr mot småpartier även vidkommunala val. Tillföljd av del splittrade remissutfallet hölls överiäggningar mellan riksdagspartiernai . Därvid rådde enighet om alt frågan om generell spärr motsmåpartier i de kommunala valen inle skulle las upp till avgörande förrän mannärmare fått diskutera vilka konsekvenser för den kommunala demokratin en sådanspärr skulle få. Genom tilläggsdirektiv fick utredningen om denkommunala demokratin i uppdrag bl. a. att belysa och värdera småpartiernas rolli den kommunala demokratin och atl utifrån kommunaldemokratiska synpunklerstudera effekterna av olika smäpartispärrar. Utredningenomdenkommunalademokralinkonstaterar i det förul nämnda betänkandet alt det kommunala valsystemet börreformeras. Vid utformningen av elt nytt system bör önskemålet atl uppnå bästamöjliga proportionalilel mellan pariierna vägas mot nödvändigheten av allförhindra en långtgående partisplittring. Av de undersökningar som utredningenhar låtit göra kan inle några entydiga slutsatser dras om utformningen av ensmåparlispärr för fullmäktig- och landstingsvalen. Ulredningen anser sig dockha fått belägg för att önskemålet om en likformighet mellan riksdagsvals- ochkommunalvalssyslemen inte bör drivas alltför långt. menarulredningen atl även en lägre spärrnivå bör kunna övervägas för de kommunalavalen. Utredningens betänkande har lillställts riksdagspartierna. 8.2Behov av nytt system för de kommunala valen Kommunalvalskommitténkonstaterar atl del nuvarande valsystemet vid landstingsvalen i motsats lilldel som liilämpas för riksdagsvalen inte medför en fullständig proportionalilelpartierna emellan. Detla beror väsentligen på alt landstingsvalen förrättas islutna valkretsar. En sådan ordning ger nämligen, framhåller kommitién, spelrumför slumpmässiga avvikelser lill del ena eller del andra partiets förmån vidfördelningen av mandaten i landstingskommunen som helhet. Kommiltén framhålleratl det finns skäl för en reform, som ger en bättre proportionalitet och medförstörre överensstämmelse - inbegripet en likformig behandling av småpartier -mellan å ena sidan riksdagsvalet och å andra sidan kommunalvalen. Kommunalvalskommiiténanför också att det även vid kommunfullmäktigvalen är av intresse atl ha ettvalsystem som ger etl lika gott resultat från proportionalitetssynpunkt somvalsystemet för riksdagsval. Kommitién erinrar om all etl valsystem avriksdagslyp självfallet kan tillämpas fullt ut bara i kommuner som ärvalkretsindelade. Är kommun inte indelad i valkretsar ger emellertid redan dengällande mandatfördel-ningsmeloden en praktiskt tagel fullständigproportionalitet. Flertaletremissinstanser har tillstyrkt att ett nytt valsystem för de kommunala valeninförs. Det bedöms angelägel alt även systemet för val av landsting ochkommunfullmäktige ger slörsla möjliga proportionalitet mellan partierna och atlså enhelliga regler som möjligl tillämpas för de olika valen. remissinstanser har på olika punkter framfört kritik mol kommitténsförslag. Några remissinstanser menar att ytteriigare erfarenheter av del nyavalsystemet vid riksdagsval bör avvaktas innan ställning las lill frågan omändring av det kommunala valsystemet. 1 vissa remissullalanden sägs atl behovetatl få till stånd en god proportionalitet inte är lika starkt vid kommunala valsom vid riksdagsval. Föregen del vill jag framhålla au nuvarande system för val lill landsting ger enrelativt god proportionell fördelning. Betydande avvikelser kan dock förekomma.Jag har samma uppfattning som kommunalvalskommitlén och flertaletremissinstanser alt ett system som ger bättre proportionalitet vidlandstingsvalen än del nuvarande behövs. Jag vill i sammanhanget understrykavikten av alt systemet utformas så atl en ökad partisplittring i landslingenundviks. Jag delar alltså den uppfattning som utredningen om den kommunalademokratin har framfört i dessa hänseenden. Jag lar i det följande upp fråganom på vilkel sätt en bättre proportionalitet vid landstingsvalen skall kunnauppnås. Enligtmin mening måste frågan om behovet av ell nytt valsystem för valentill kommunfullmäklige bedömas från andra utgångspunkter. Nuvarande system gerallmänt sett en god proporlionaliiet och i de kommuner som inle ärvalkretsindelade når man - bortsett från den spärreffekt som 1,4-divisornger-praktiskt tagel fullständig proportionalilel. Jag ämnar dock föreslå vissajusteringar i systemet för kommunfullmäktigval med syfte atl tryggaproportionalitelen. 8.3 Förbättradproportionalitet genom ändrade regler för valkretsindel ningen 1fråga om landslingen prövade kommunalvalskommitlén först om den åsyftadereformen kunde genomföras enbart genom alt reglerna om valkretsindelningändrades, dvs. inom del nuvarande valsystemets ram. En sådan lösning förutsatteenligt kommiltén all följande tre krav kunde tillgodoses, nämligen (1) endaslsmå avvikelser från en fullständiglands-lingsproportionalilelfårförekomma,(2)ensmåparlispärrskall finnas inbyggdi systemet, (3) valkretsarna skall utgöra i fråga om befolkning,näringsgeografi och liknande förhållanden naluriiga enheter. Kommitténsundersökningar ledde kommiltén till slutsatsen all kravet på naluriigavalkretsar i princip inle går alt förena med krav både pagod proportionalitetoch småparlispärr. Mol denna slutsats har remissinstanserna inte haft någrainvändningar. Jagansluter mig till kommunalvalskommilléns uppfattning att ändrade regler förvalkretsindelningen vid val lill landsling inle erbjuder någon framkomlig vägför atl skapa bättre proportionalilel. 1fråga om val till kommunfullmäktige ämnar jag dock, som redovisas längre fram,förorda viss ändring i förulsältningarna för valkretsindelningen. 8.4 Förbättradproportionalitet genom utjämningsmandat Eftersomändrade regler för valkretsindelningen inle utgör en framkomlig väg tillförbättrad proportionalitet har kommunalvalskommittén prövat möjlighelerna altför landstingsvalen införa etl system som motsvarar del som tillämpas vidriksdagsvalen. Kommitién konstaterar att med en sådan lösning uppnås i huvudsaken fullständig proportionalitet mellan partierna. Dessutom tillgodosersystemet kravel på en småparlispärr. Som en fördel anges också altmandatfördelningen mellan partierna inle påverkas av del säll på vilketvalkretsindelningen görs. anser därför alt denna lösningbör väljas och all del nuvarande valsystemet vid landstingsvalen alltså börersättas med etl landslingsproporiionelll system. 1 fråga om relationen mellanfasta valkrelsmandat och utjämningsmandat framhåller kommiltén att del är avbetydelse atl varje valkrets tilldelas det antal fasta valkrelsmandat sombehövs för att önskemålet om en stabil regional representation skall kunna tillgodoses.Kommittén föreslår att9/10 av landstingsmandalen skall utgöra fasta valkretsmandat vilka fördelasinom valkretsarna och 1/10 utjämningsmandat vilka används för att Utjämna deavvikelser från elt landslingsproporiionelll riktigt valresultat som kan uppståvid fördelningen av de fasta valkrelsmandalen. Det brutna tal som kan uppkommavid beräkningen av antalet fasta valkrelsmandat skall därvid sänkas tillnärmast lägre hela tal. Dessuiom föreslår kommiltén atl endasl parti som fåttminst 4 96 av rösterna i hela landstingskommunen skall få delta imandatfördelningen. Parti som inte uppnår denna andel men som har fått minst 1296 av rösterna i en valkrets skall dock ha rätt att delta i fördelningen av defasta mandalen för den valkretsen. 1fråga om val till kommunfullmäktige framhåller kommunalvalskommitlén altriksdagsvalssystemei kan tillämpas fullt ut bara i kommuner som ärvalkretsindelade. Del erinras om att när kommun inte är indelad i valkretsarger redan mandatfördelningsmetoden en praktiskt taget fullständigproportionalilel. Kommitién an,ser all det för riksdagsvalen gällande och förlandstingsvalen föreslagna valsystemet i princip bor införas även vidkommunfullmäktigval. Reglerna om valkretsindelning föreslås bli fakultativa.Någon valkretsspärr på 12 96 bör inie införas enligt kommitién. Kommunalvalskommitlénföreslåralltsåait endasl parti som har fåll minst 4 96 av rösterna i helakommunen skali få delta i mandatfördelningen. Dessutom framhålls attvalkretsindelningen bör göras så att varje valkrets liksom f. n. kan beräknaskomma att tilldelas minst tio fasta mandat. Detta för atl så långt som möjligtgarantera alt valutslagel på etl proportionellt riktigt sätt speglar opinioneni de olika valkretsarna. Kommitténsförslag lill nytt valsystem för de kommunala valen har fåll etl övervägandegynnsamt mottagande av remissinsianserna. 1 fråga om införandet av. ensmåpartispärr på 4 96 är meningarna dock delade. Även jag anser all dengrundläggande konstruktionen i förslagel har betydande förtjänster förlandslingens del. Kravel på proportionalilel mellan pariierna tillgodoses.Mandatfördelningen påverkas inte av det sätt pä vilkel valkretsindelningengörs. Om förslagel genomförs kan, som också kommittén har betonat, valkretsindelningengöras uteslutande med sikte på en indelning som från valtekniska,partiorganisaloriska och liknande synpunkter är den lämpligaste utan attkravet på naluriiga valkretsar behöver från-trädas. Jag finner detta vara avstort värde. Jag kan alltså i princip biträda kommitténs förslag. Till fråganom småparlispärr återkommer jag emellertid i det följande. 1fråga om kommunfullmäkligvalen talar inte samma starka skäl som beträffandelandstingsvalen för kommitténs förslag. Valsystemet uppfyller dekrav på proportionalilel som rimligen kan ställas. Enligt min mening har deskäl som kan anföras för kommitténs förslag inte sådan tyngd all delta börgenomföras för dessa val. Vissa begränsade ändringar bör dock göras i nuvarandesystem. Till dessa återkommer jag i del följande. Enbärande tanke i kommunalvalskommitténs resonemang är att man vid riksdags- ochlandstingsvalen och så långt möjligt även vid valen lill fullmäktige bör havalsystem som leder lill i princip likvärdiga resultat. en småpartispärr på 4 96 för både landstings- ochkommunfullmäktigval, för landstingsvalens del kompletterad med en valkrelsspärrpå 12 96. Förslagetom en småparlispärr har, som jag har nämnt, mött kritik vidremissbehandlingen. Etl stort anlal remissinstanser ansluter sig lillkommitténs förslag atl småpariispärren skall liilämpas även vid de kommunalavalen. En del remissinstanser, varibland fiera länsstyrelser och åtskilligakommuner, har ställt sig tveksamma eller avvisar direki en 4 96 -spärr molsmåpartier även på det kommunala planet. Till de remissinstanser som visartveksamhet i spärrfrågan hör utredningen om den kommunala demokratin ochSvenska kommunförbundet. 1sitt tidigare nämnda belänkande framhåller ulredningen om den kommunalademokratin all önskemålet om bästa möjliga proportionalilel måste vägas molnödvändigheten av alt förhindra en långtgående partisplillring. Utredningen kaninle med ledning av de undersökningar som ulredningen har låtit göra säga någotbestämt om vilken småpartispärr som är den lämpligaste för fullmäktig- ochlandstingsvalen. Utredningen haremellertid kommit fram till alt önskemålet omen likformighet mellan riksvals- och kommunalvalssyslemen inte bör drivasalltför långt, varför även en lägre spärrnivå bör kunna övervägas för dekommunala valen. Somjag har framhållit anser jag del önskvärt att vid de kommunala valenåstadkomma bästa möjliga proporlionaliiet mellan partierna. Från allmäntdemokratiska synpunkler måste ett valsystem grundas på proportionell rättvisa.Men man får enligt min mening inte driva rättvisetänkandet så långt att andravärden i demokratin kommer i fara. Valsystemet får inte uppmuntra lill en sålångtgående partisplittring att de kommunala organens handlingskraft föriamas.Tvärtom torde det råda allmän enighet om atl valsystemet måsle ge förutsätiningför en arbetsduglig demokrati. Jag anser alltså att det i principfinns fullgoda skäl för alt förse ett valsystem, som leder till störreproportionalitet vid de kommunala valen, med en spärr. 1fråga om 1 a n d s l i n g s v a 1 e n har det stora flertalet remissinstansergodtagit kommunalvalskommitténs förslag om en spärr vid 4 96, men någraremissinstanser anser att spärren är för hård. a. framhåller utredningen omden kommunala demokratin atl en alltför hög spärr kan få negativa konsekvenser.Det kan nämligen enligl utredningen finnas risk för att de i de kommunalainstitutionerna orepresenterade minoriteterna väljer att i stället arbeta meduiompariamentariska metoder eller föriorar intresset för det kommunala arbetet. Föregen del har jag efter ingående överväganden kommit lill slutsatsen alt spärrenvid landstingsvalen bör sältas vid 3 96. Jag är emellertid inle beredd attbiträda förslagel om en valkretsspärr på 12 96. Jag delar alltså denuppfattning som bl. a. i Slockholms län, landstingskommunerna iSlockholms och län samt framfört i denna del. Somfiera remissinstanser har framhållit talar intresset av enhetlighet för ihuvudsak likformiga valsystem. Enligl min mening framträder inga olägenhetermed nuvarande syslem för val till kommunfullmäklige. Med hänsyn till den starktdelade remissopinionen om just småpartispärr för kommunfullmäktigval vill jag,som jag redan har framhållit, inte förorda någon omfattande ändring av systemetförval lill kommunfullmäktige. Följaktligen är jag inte beredd atl föreslånågon spärr vid fullmäktigvalen. Förulsältningarnaför valkretsindelning för landstingsval är f. n. tämligen ingående reglerade.Med del landstingsproportionella valsystem som jag har förordat i detföregående blir valkretsindelningen inte längre betydelsefull förmandatfördelningen mellan pariierna. De nuvarande bestämmelserna bör därförkunna förenklas. Jag återkommer till denna fråga i specialmoliveringen, redan nu la upp frågan om landslingsvalkretsarnas sloriek. Kommilténframhåller alt man bör efterslräva att få fram valkretsar som dels inteuppvisar alltför stora skillnader i fråga om antalet fasta mandal, dels bär uppelt visst minsta anlal mandat. 1 sistnämnda hänseende förordar kommittén pågrundval av gjorda undersökningar all valkretsindelningen för landstingsvalgörs så att varje valkrets kan beräknas få minst åtta fasta valkrelsmandat. Föregen del kan jag biträda kommitténs förslag i denna del. 1fråga om valen till kommunfullmäklige bör enligt min mening nuvarandehuvudprinciper för valkretsindelningen gälla även i fortsättningen.Minimiantalet mandal för valkrets är f. n. tio. Skäl kan emellertid anföras föratt beslämma minimiantalet lill etl högre tal. Valkretsar med så få mandal somtio kan i vissa lägen medföra risk för bristande proporlionaliiet i kommunen.Valkretsarna i kommunerna är emellertid redan nu mycket stora mandalmässigl.Vid val hade 58 96 av valkretsarna minst 20 mandat. Medianvärdet lågså högt som vid 21. Ingen valkrets hade vid val så lågt mandatantalsom minimiantalel tio. Jag har vid mina överväganden funnit atl etlminimiantal på 15 mandat i varje valkrets utgör en ännu starkare garanti för engod proportionalilel än vad nuvarande minimital ger. Jag förordar därför allminimiantalet ändras lill 15. Kommunalvalskommitlénhar redovisat hur landslingsmandalen fördelar sig på valkretsar enligl olikaberäkningsgrunder. (Undersökningarna har inte omfattat och Gollandslän.) Materialet visar att en fördelnings- principsom bygger på antalet röstberättigade mandatmässigt gynnar valkretsar därbefolkningen har en högre genomsnittsålder på bekostnad av t. ex. valkretsarmed stora barnkullar och valkretsar med stort inslag av utländska medborgare.Kommittén deklarerar alt den saknar anledning att ta ställning lill vilken avfördelningsprinciperna som i och för sig är den lämpligaste. Kommiltén föreslåremellertid att landstingsmandaten i princip skall fördelas mellan valkretsarnai proportion lill antalet röstberättigade invånare samt att motsvarande börgälla i fråga om kommunfullmäktige. Som motiv anförs att den fördelningsprincipsom statsmakterna har accepterat för riksdagsvalen bör slå igenom också vid valtill landsting och kommunfullmäklige. Del slora fiertalet remissinstansertillslyrker atl mandalen fördelas mellan valkretsarna på grundval av antaletröslberätligade i varje krets. Inomkommundepartementet har undersökts hur mandatfördelningen på valkretsar iSlockholms läns landstingskommun 1973 utfaller vidtillämpning av de båda fördelningsmetoderna. Därvid har mandatfördelningen påvalkretsarna enligt det system som användes 1973, dvs.mandatfördelning efter folkmängd, ställts mol en modell där mandatfördelningenräknas fram efter antalet röslberätligade. En sammanställning avundersökningens resultal bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga3. 1 två av de femlon valkretsarna uppvisas inte någon skillnad mellan de bådaberäkningssälten. 1 tio kretsar visas en skillnad på etl mandat och i trekrelsar är den redovisade skillnaden två mandat. Som jag tidigare nämnt visarmotsvarande beräkningar för de valkretsindelade kommunerna ingen ellerobetydlig skillnad mellan de båda metoderna. Jaghar samma uppfattning som kommunalvalskommitlén och remissinstanserna iallmänhet och förordar atl mandatfördelningen mellan valkretsarna beräknas iförhållande lill antalet röstberättigade i både landstingskommuner ochvalkretsindelade kommuner. Övergångsvisförordar jag att års val folkmängden får utgöra fördelningsgrund. 1enlighet med vad jag nu har anförl har inom kommundepartementel upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i landstingslagen (1954:319), 2. lag om ändring i kommunallagen (1953:753), 3. lag om ändring i kommunallagen (1957:50) förStockholm, 4. lag om ändring i vallagen (1972:620). Det under 4 angivnaförslaget har upprättals efter samråd med chefen för juslitiedeparlemenlel. Landslingslagen(1954:319) (LL), kommunallagen (1953:753) (KL) och kommunallagen (1957:50) förStockholm (KLS) innehåller bl. a. beslämmelser om rösträtt, valbarhet ochvalkretsindelning. Föreskrifter om bl. a. sam-manräkningsförfarandel ochmandatfördelningen mellan pariierna finns däremot i vallagen (1972:620)(ValL). 1 tilläggsdirektiv den 24oklobef 1969 till valtekniska utredning anförde föredragandedepartementschefen alt det torde vara lämpligl alt en ny vallag begränsadeslill alt omfatta de rent vallekniska reglerna. De materiella bestämmelserna ommandatfördelningen, inbegripet reglerna om utseende av representanter påpartiernas mandal, borde i så fall las in i den författning som närmastinnehåller reglerna för ifrågavarande representation. 1 samband med 1968/69 årsförfaitningsreform överfördes reglerna om mandatfördelningen vid riksdagsvalenlill riksdagsordningen. De viktigaste av dessa beslämmelser finns numera i 3kap. 6-9 §§ nya regeringsformen (RF), medan återstående bestämmelser ommandatfördelningen vid riksdagsval har tagits in i ValL. Kommunalvalskommitlénföreslår alt mandatfördelningsreglerna las in i LL, KL och KLS samt alt bl. a.bestämmelserna om valkretsindelningen behålls i dessa lagar. Enliglremissyttrandet från kommunallagsutredningen bör de beslämmelser som rörvalförfarandel samlas i vallagstiftningen. ger uttryck församma uppfattning. Kommunallagsutredningenföreslår i betänkandet (SOU 1974:99) Enhetlig kommunallag att bl. a. LL, KL ochKLS ersätts av en enhetlig kommunallag. Ulredningen anför alt bestämmelserna omantalet ledamöter i fullmäktige och landsling hör hemma i en gemensamkommunallag, medan reglerna om valkretsindelningen bör placeras ivallagsliftningen. Frågan om placeringen av mandalfördelningsreglerna blir,framhåller ulredningen, aktuell först när.ställning har lagils till omkommunalvalskommitténs förslag till valmetod för kommunalvalen skall genomföraseller ej. Ulredningen, som anser all del bör vara möjligl atl låta alla reglersom hänger samman med valet placeras i ValL, har inie lagil in några sådanabeslämmelser i sitt förslag lill enhetlig kommunallag. Denfördelning av bestämmelserna rörande valen lill som har gjorts mellanRF och ValL bör enligt min mening tillmätas stor betydelse när del gäller attfördela molsvarande bestämmelser mellan kommunallagstiftningen och ValL. Efiersamråd med chefen för har jag emellertid funnil altbestämmelserna om valkretsindelning och mandatfördelning bör behållas i LL, KLochKLS resp. i ValL lill dess alt slällning kan tas till förslagel om en enhetligkommunallag. 10.1Förslaget till lag om ändring i landstingslagen 1denna paragraf foreskrivs f. n. alt ledamöter och suppleanter fördem utses genom val. 1 paragrafen har tagits in beslämmelser om . F. n. är anlalel, som framgår av 10 §, beroende av valkretsindelningenoch av folkmängden i varje valkrets. Den nya 6 § har liksom kommitténs förslagutformats efter forebild av 5 § KL. Det foreskrivs sålunda att landstingetbeslutar om anlalel landstingsmän och att antalet skall bestämmas lill ell uddatal. Vissa minimital som inte får underskridas föreskrivs också. 1 enlighet medkommitténs förslag har minimitalen salts i relation till anlalelröslberätligade och inte som i 5 § KL till anlalel invånare. 1 den allmännamotiveringen har jag förordat att mandalen skall fördelas mellan valkretsarna iproportion till anlalel röstberättigade invånare i resp. krets. Med en sådanordning ligger det närmast till hands att också reglerna om antalet mandat förhela landstingskommunen ställs i relation lill anlalel röstberättigade. Deföreskrivna minimitalen stämmer överens med kommitténs förslag, vilket harföranlett erinringar från endasl någon enstaka remissinstans. På en punkt hardock en avvikelse gjorts från förslagel. Enligt delta skall utses minsl 21landstingsmän i landstingskommun med 65 000 röstberättigade invånare ellerdärunder och minsl 35 i landslingskommun med över 65 000 till och med 140 000röstberättigade invånare. Med anledning av etl påpekande från iKopparbergs län om atl det inte finns någon landstingskommun som hartillnärmelsevis så få röstberättigade som 65 000 har i slällel föreskrivits allantalet landstingsman skall bestämmas till minst 35 i landstingskommun med 140000 röstberättigade invånare eller därunder Tvålänsstyrelser har tagit upp frågan om inte också maximilal för antaletlandstingsmän bör föreskrivas, medan LandsiingsJörbundei uttrycker tillfredsställelseöver att kommitténs förslag inte innehåller några sådana föreskrifter. 1likhet med kommittén har jag funnil alt man bör kunna ulgå från att landstingenäven utan sådana föreskrifter kommer all se till atl antalet inte sätts så högtatl landstingens arbetsduglighet blir lidande. om när beslul om antalet landstingsmän skall fattas har inle ansellsnödvändig. Som kommiltén anför bör beslulel givetvis fattas i så god tid attden ändring i valkretsindelningen som kan föranledas av beslutet kan hinnagenomföras inom föreskriven lid. 1 fråga om tiden för beslul om sådan ändringfår jag hänvisa lill vad som anförs under 13 §. Kommitiénanför alt utan särskild föreskrift får anses gälla att antalet röstberättigadeinvånare enligt den justerade röstlängden skall ligga till grund för beslut omantalet landstingsmän. För tydlighetens skulle har dock i paragrafen angettshur antalet röstberältigade skall beräknas.