prop · FY035 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna "produktionsstatistik" föreslåsomfatta hushållsställning, sysselsättning, viss pendling samt viss redovisningav dagbefolkning. Dessa resultat överlämnas till kommunerna efter hand sombearbetningen blir färdig. Denna statistik bör kunna föreligga under senaredelen av . 1975: 5 14 Eftergranskning och rättning av materialet samt sambearbetning med andraregisteruppgifter sker den slutliga tabellproduktionen. Resultaten föreslåsredovisas i form av dels råtabeller i ett ordinarie tabellprogram, dels trycktapublikationer, dels ett specialprogram. Kostnaderna för det ordinarietabellprogrammet ingår i det anslag SCB begär för räkningen, medanspecialprogrammet för kommuner liksom tidigare föreslås upp-dragsfinansierasgenom ersättning från de kommuner som beställer detta program. Redovisningen avdefinitiva data bör kunna påbörjas och varaavslutad omkring . SCB vill dock understryka att den angivnatidsplanen baserar sig på omfattningen och uppläggningen av det framlagdaförslaget. Förändras dessa förutsättningar eller den tekniska utrustning medvilken räkningen skall bearbetas kan detta naturligtvis påverka tidsplanen.Även oförutsedda händelser i samband med planeringsarbetet eller räkningensgenomförande kan medföra förändringar i tidsplanen. Primärmaterialettill folk- och bostadsräkningen är underkastat bestämmelserna i dels 16 §sekretesslagen (1937: 249), dels sekretessföreskrifterna i den särskildalagstiftning som finns om folk- och bostadsräkningar. All personal som kommeri kontakt med materialet har tystnadsplikt. Enligt16 § sekretesslagen får statistiskt primärmaterial inte utlämnas om uppgifternadäri är angivna med namn eller annan identitetsbeteckning om det föreliggerskaderisk för den enskilde. Den prövning av skaderisken som skall föregå ettutlämnande av material skall ske med hänsyn till uppgiftens ellerbearbetningens natur eller det ändamål för vilket uppgiften önskas ochomständigheterna i övrigt. Iallmänhet reglerar sekretesslagen inte utlämnande av sekretesskyddat materialmyndigheterna emellan. Emellertid tillämpas sekretesslagen i praxis även vidutlämnande mellan myndigheter. SCB:spraxis då det gäller utlämnande av sekretesskyddat individmaterial ärutomordentligt restriktiv. Detta gäller även i de fall det är fråga omutnyttjande av materialet för statistiska ändamål. SCB intar också en likarestriktiv hållning gentemot myndigheterna som genterhot enskilda. Vadexempelvis beträffar FoB 1970 har individuppgifter ur primärmaterialet hittillsinte i något fall utlämnats av SCB. SCBbetonar vikten av att uppgiftslämnarnas förtroende för SCB kan upprätthållas.Detta är en oundgänglig förutsättning för att statistikproduktionens resultatskall bli tillfredsställande. Ett starkt legalt sekretesskydd av folk- ochbostadsräkningen är därvid av stor betydelse. SCB har fortlöpande kontakt méddatainspektionen i frågor söm berör sekretess- och säkerhetsskyddet i enkommande räkning. folk- och bostadsräkning utgör kommunerna enligt SCB:s uppfattning ettspecialfall genom den centrala roll de har som huvudkonsumenter av räkningensresultat och som direkt medverkande i insamlingen av materialet. Mot bakgrundav det dokumenterade behov av olika slag av specialbearbetningar som kommunernahar, utöver de bearbetningar för kommunerna som SCB gör, föreslås att SCB skalläga rätt att för statistik för samhällsplanering, forskning och allmäninformation på framställning från kommun bereda denna tillgång på vissavillkor till räkningens material för den egna kommunens område. Redovisningav resultat på låg regional nivå kan om särskilda åtgärder inte vidtas geinformation, som indirekt skulle kunna hänföras till enskilda uppgiftslämnare. SCBsöker förhindra att så sker genom att införa restriktioner vid utskrift avvissa tabeller på låg regional nivå. Dessa restriktioner skall gälla såväl detordinarie tabellprogrammet som specialprogrammet för kommuner. Folkbokföringsmyndigheternasrätt att för kontroll av folkbokföringen ta del av personuppgifterna ochbostadsuppgifterna föreslås regleras i lagen om allmän folk- ochbostadsräkning. SCBerinrar om de kritiska synpunkter som anlades på uppbyggnaden av regelsystemetvid FoB 1970. tog då endast ställning till en ramlag för räkningenunder det att de närmare bestämmelserna om denna lämnades itillämpningsföreskrifter utan medverkan. SCB föreslår nu en tämligendetaljerad lag för FoB 1975. Därigenom, kan, sägs det, både ochregeringen bedöma och reglera främst den grundläggande uppläggningen avräkningen och uppgiftsskyldighetens omfattning. I och med detta bortfallerbehovet av en ramlag för folk- och bostadsräkningarna i form av den nu gällandelagen om allmän folk- och bostadsräkning. Detframlagda lagförslaget omfattar 18 paragrafer som hänför sig till i huvudsakfyra kategorier, nämligen grundläggande regler om ändamålen med räkningen,uppgiftsskyldigheten o. d. och vidare bestämmelser dels om uppgifternasinnehåll, dels om insamlingsförfarandet samt slutligen regler iintegritetsskyddsfrågor. Till lagförslaget har SCB fogat en kommentar.Lagförslaget och kommentaren innehåller i huvudsak följande. Ilagförslaget regleras inledningsvis frågor om räkningens ändamål och tidpunktenför räkningen, uppgiftsplikten och uppgiftsskyldighetens omfattning. Ändamålenför räkningen skall enligt 1 § lagförslaget vara framställning av statistik församhällsplanering, forskning och allmän Prop.1975: 5 16 information samt för kontroll av folkbokföringen.Räkningen skall vidare enligt samma bestämmelse avse förhållandena under tidenden , dock att fastighetsuppgift skall avse förhållandena den1 november . Räkningen skall genomföras av SCB med hjälp av automatiskdatabehandling (ADB). Enligt 2 § lagförslaget skall fastighetsuppgift,personuppgift och bostadsuppgift lämnas vid FoB 1975. Statsverkettillhandahåller fastighetsblankett för fastighetsuppgift och personblankettför personuppgift och bostadsuppgift. Blanketterna upprättas enligt formuläroch anvisningar som fastställs av SCB efter samråd med datainspektionen.Statsverket skall tillhandahålla portofria svarskuvert. Vidare skall enligt denföreslagna bestämmelsen av blanketterna framgå dels att beslutat omräkningen och uppgiftsskyldigheten, dels att ändamålen är endast framställningav statistik och kontroll av folkbokföring och dels att blanketternafastställts efter nyssnämnda samråd. I 3 § lagförslaget regleras uppgiftsskyldigheten. Däriföreslås att fastighetsuppgift skall lämnas av den som den 1 november 1975äger fastighet belägen inom landet på vilken finns bostadslägenhet. Undantagföreslås gälla för enfamiljshus, som bebos av ägaren. Personuppgift skall lämnas av den som är född år 1959eller tidigare och som är bosatt i landet den 2026 oktober 1975.Bostadsuppgift skall enligt förslaget lämnas av den som den 2026oktober 1975 innehar och bebor bostadslägenhet eller äger och beborenfamiljshus i landet. Samboende äkta makar föreslås få lämna personuppgifter pågemensam blankett. Innehas och bebos bostadslägenhet av två eller flera personertillsammans, får dessa enligt förslaget också lämna bostadsuppgift gemensamt påen blankett. Fastighetsuppgift, personuppgift och bostadsuppgift skallenligt 3 § lagförslaget underskrivas av den som lämnar uppgiften. Denne svararför uppgifternas riktighet. Senaste tidpunkt att lämna eller insända uppgifternaföreslås i 4 § lagförslaget vara för fastighetsuppgift den 10 november 1975och för personuppgift och bostadsuppgift . Fastighetsuppgifternaskall inges till granskningsgrganet i den kommun där fastigheten är belägen.Personuppgifterna och bostadsuppgifterna skall inges till granskningsorganet iden kommun där den uppgiftsskyldige är bosatt. Tidpunkten för uppgiftslämnandet är något framskjuten iförhållande till FoB 1970 och överensstämmer därigenom, framhåller SCB, mer medtidpunkten för mantalsskrivningen. SCB framhåller vidare att samtliga uppgiftertill FoB 1975 med ändring av vad som gällde fram till FoB 1970 skall lämnaseller i slutna kuvert insändas till det organ som inom räkningens organisationsvarar för den första bearbetningen det kommunala granskningsorganet. 1975: 5 17 ansvar och direkt engagerade i folkräkningsarbetet kommersåledes, anför SCB, att kunna få tillgång till de enskilda uppgifterna. 2.5.2 Uppgifternas innehåll m. in. Ingående bestämmelser föreslås om innehållet iuppgifterna, om inhämtande av dels en del angivna uppgifter genom samkömingmed vissa statliga register, dels ev. ytterligare uppgifter. I 57 §§ i lagförslaget anges de uppgifter som skalllämnas i fastighetsuppgift, personuppgift resp. bostadsuppgift. Enligt dessaskall innehållet vara i a) fastighetsuppgift: för fastigheten i sin helhet fastighetstyp, kommun och församling där fastigheten är belägen,fastighetsbeteckning, ägarens namn och postadress samt ägarkategori, för varje på fastigheten belägen byggnad, i vilken finnsbostadslägenhet adress eller annan beteckning, förekomsten av vattenledning, avlopp och centralvärme, förekomsten av kök eller kokvrå samt för ej upplåtna lägenheter förekomsten av vattenklosettoch bad- eller duschrum samt orsaken till att lägenheten ej är upplåten, b) personuppgift: namn, personnummer och kyrkobokföringsadress, postadress och fastighetsbeteckning, förvärvsarbete eller annan sysselsättning, företagets namn och huvudsakliga verksamhet vidarbetsplatsen, arbetsplatsens adress och kommuntillhörighet, färdsätt till arbetet samt innehavare till bostaden, c) bostadsuppgift: de boendes namn, personnummer och hushållsställning,formen för innehav eller upplåtelse av lägenheten, antal rum, Prop.1975: 5 18 i vilken utsträckning lägenheten användes också till annatän bostad, förekomsten av kök, kokvrå eller kokskåp samt förekomsten av vattenklosettoch bad- eller duschrum, för enfamiljshus, som bebos av ägaren, dessutom uppgift omfastighetstyp, byggnadsår, ombyggnadsår, i vilken utsträckning huset användes också till annat änbostad samt förekomsten av vattenledning, avlopp och centralvärme. I fråga om uppgifterna anför SCB bl. a. att namn,personnummer, kyrkobokföringsadress, postadress samt fastighetsbeteckningkommer att vara förtryckta och endast behöver granskas samt vid behov rättas avden uppgiftsskyldige och, i de fall blanka blanketter används, ifyllas. SCB anför att den huvudsakliga sysselsättningen ochförvärvsarbetets omfattning kommer att mätas för alla personer födda år 1959eller tidigare under den aktuella mätperioden. För personer som inte arbetatfull arbetstid mäts dessutom sysselsättningen under den fyramånadersperiodsom infaller närmast före mätperioden. Uppgifterna om förvärvsarbetetsomfattning skall därvid avse under denna period.Denna komplettering görs för att möjliggöra en adekvat skattning avsysselsättningsnivån i landet. Ett särskilt omnämnande härav i lagen har enligtSCB inte bedömts erforderligt. I 8 § lagförslaget föreslås vissa uppgifter bli inhämtadefrån befintliga statliga register för att komplettera folkräkningsmaterialet.Dessa är uppgifter om tätortstillhörighet från länsstyrelsernasfastighetsband, uppgifter om personnummer, civilstånd, kyrkobokföringsadress,samhörighetsbeteckning, medborgarskap och födelseland från SCB:s register övertotalbefolkningen, uppgifter om inkomst från SCB:s taxeringsband, uppgifterom bilinnehav från SCB:s personbilregister samt uppgifter om företags form,storlek och näringsundergrupp från SCB:s centrala företagsregister. Möjligheten att använda kompletlerande uppgifter förstatistiska specialbearbetningar som tillkommer i efterhand regleras i 9 §lagförslaget. Enligt detta fordras beslut eller tillstånd enligt datalagen föranvändning med hjälp av ADB av ytterligare uppgifter tillsammans meduppgifterna för FoB 1975 för framställning av statistik för samhällsplanering,forskning och allmän information. Det är, anför SCB, inte möjligt att i förvägså avgränsa behovet av särskilda uppgifter i en folk- och bostadsräkning också täcker angelägna statistiska ändamål som inte kan förutses frånbörjan. Det är därför enligt SCB rimligt att en möjlighet finns att längre framav särskild anledning få använda materialet i kombination med annat, i lagenej specificerat material. A andra sidan måste intresset av skydd mot ickeönskvärd utvidgning av omfattningen av uppgifter om enskild person starktbeaktas. gare användning måste därför vara förenad med krav på delsatt denna sker uteslutande för de statistiska ändamål som FoB 1975 är avseddför, dels prövning och beslut enligt datalagen. De kontroller och skyddsåtgärdersom är nödvändiga i den ursprungliga planen för att skydda de enskilda uppgiftslämnarnatillämpas också vid de statistiska specialbearbetningar som tillkommer iefterhand. Insamlingen av uppgifterna för FoB 1975 ombesörjs enligt SCB:sförslag liksom vid FoB 1970 i princip av kommunerna. Som tidigare nämnts skallemellertid vid FoB 1975, till skillnad mot tidigare, uppgifterna lämnas direktav den uppgiftsskyldige till kommunens granskningsorgan. Enligt 10 §lagförslaget skall det åligga kommun att lämna information om FoB 1975 och attbiträda vid distributionen av blanketterna samt vid upprättandet ochinsamlingen av uppgifterna för räkningen. Kommunen skall enligt förslagetsvara för att de insamlade uppgifterna granskas, fullständigas, rättas,numreras, kodas och överlämnas för fortsatt bearbetning till SCB enligtcentralbyråns anvisningar. Vidare skall kommunen uppdra åt särskiltgranskningsorgan att handha de göromål, som nämnts. Enligt 11 §lagförslaget skall kommunen också utse en granskningsledare och enställföreträdare för denne. Enligt samma bestämmelse skall kommunen sörja föratt granskningspersonalen får utbildning för sina arbetsuppgifter. SCB anför att kommunens medverkan i stort sett är av sammaart och omfattning som vid FoB 1970. Enligt förslaget skall det vara obligatorisktför kommunerna att inrätta ett särskilt granskningsorgan. Det gjordes avpraktiska skäl även vid FoB 1970 i samtliga kommuner, fastän sådant obligatoriuminte förelåg då. Granskningsledaren och SCB föreslås få befogenheter attgenom kontakter med de uppgiftsskyldiga verka för att uppgiftsmaterialet blirriktigt. Enligt 12 § lagförslaget får granskningsledaren eller den han utserinhämta upplysningar av uppgiftsskyldig rörande förhållanden som omfattas avuppgiftsskyldigheten. I 13 § lämnas förslag till bestämmelser om anmaning ochvite som inte får bestämmas . I lagförslagets 14 § har intagits en bestämmelse om att SCBoch kommunens granskningsorgan skall se till att FoB 1975 utformas och genomförsså att den uppgiftsskyldige inte betungas onödigt. En motsvarighet till dennabestämmelse fanns i kungörelsen (1970: 75) om folk-och bostadsräkningen år 1970m. 2.5.4 Inlegriletsskyddsfrågor in. I lagförslaget lämnas bestämmelser om möjlighet att tillmyndighet utlämna uppgifter i vissa fall. Detta gäller enligt 15 §folkbokförings- Prop.1975: 5 20 myndighet och enligt 16 § kommun. Folkbokföringsmyndighetföreslås sålunda få rätt att i samband med kommunens granskning av uppgifternata del av personuppgift för kontroll av namn, personnummer ochkyrkobokföringsadress. Kontrollen av folkbokföringen har angetts som ett avändamålen med FoB 1975. SCB framhåller att denna kontroll endast får avse namn,personnummer och kyrkobokföringsadress. Det tekniska förfaringssättet viddenna kontroll är avsett att preciseras närmare genom samråd mellan SCB ochRSV. 16 §lagförslaget innehåller bestämmelser om en lagreglering av frågan om SCB:sutlämnande till andra myndigheter av materialet från FoB 1975. Enligt denföreslagna bestämmelsen skall SCB ha rätt att för framställning av statistikför samhällsplanering, forskning och allmän information på begäran av kommunbereda denna tillgång till de uppgifter som ingår i folk- och bostadsräkningenoch som avser kommunens område, om så kan ske utan att centralbyråns arbetehindras. SCB föreslås få utfärda närmare föreskrifter för kommunens handhavandeoch användning av uppgifterna. Slutligenföreslås i 17 § lagförslaget att tystnadsplikt skall gälla för den som itjänsten tar befattning med FoB 1975-materialet. Enligt den föreslagna 17 § fårsålunda den som tagit befattning med uppgift som avses i den föreslagna lagenom allmän folk- och bostadsräkning , inte obehörigen yppa dess innehåll.Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter däremot skall enligt förslagetdömas till böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal föreslås dock fåväckas endast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat frånallmän synpunkt. En motsvarande bestämmelse finns i den nu gällande lagen omallmän folk- och bostadsräkning. Denna lag bör enligt SCB upphöra att gälla dåden nu föreslagna lagen träder i kraft. Kostnaderna för en folk- och bostadsräkning under år 1975beräknas uppgå till sammanlagt ca 63 milj. kr. pris- och löneläge. SCBräknar därvid med en kostnad för planering, bearbetning och publicering om ca49 milj. kr., vartill kommer en för SCB gentemot tidigare räkningarnytillkommande kostnad för distribution och insamling om ca 12 milj. kr. samten utbyggd informationsverksamhet med drygt 2 milj. kl-. För arbetet med FoB1975 under /76 begär SCB ett anslag av 26,5 milj. kr. Kostnaderna för distribution och insamling innefattarkostnader för förtryckning av blanketter, postbefordran, svarskuvert, maskinellav-prickning av inkomna blanketter samt utskrift och utsändning av påminnelseroch anmaningar. Delar av denna kostnad har tidigare åvilat kommunerna medan andra delar har fallit på fastighetsägareoch enskilda. SCB beräknar att som mest ca 200 personer kommer attarbeta med räkningen. Enligt vad som kan förutses torde mellan 120 och 160av dessa personer, huvudsakligen icke handläggare, anställas tillfälligt underperioder av varierande längd (). SCB avser att stegvis bygga uppdenna extra arbetsstyrka . Avvecklingen beräknas i huvudsakkunna ske omkring mitten av . En jämförelse med kostnaderna för tidigare folk- ochbostadsräkningar är svår att göra på grund av olika sammansättning av ingåendevariabler, men även på grund av omläggning av principer för kostnadsberäkningoch kostnadsredovisning. Vid tidigare räkningar beräknades kostnaderna inteenligt totalkostnadsprincipen vilket nu bör ske. Trots detta har ett försökgjorts att räkna om kostnaderna för de närmast föregående räkningarna till 1974års kostnadsläge. Enligt en sådan överslagsberäkning skulle folk- ochbostadsräkning ha kostat omkring 49 milj. kr., räkning omkring 30 milj.kr. och FoB 1970 omkring 58 milj. kr. Motsvarande belopp för FoB 1975 enligt SCB:sförslag är ca 49 milj. kr. Till detta belopp kommer vidare kostnaderna fördistribution och insamling, vilka inte ingick i kostnaderna för de tidigareräkningarna, samt för utökad information. Den föreslagna räkningen under år1975 skulle således trots en begränsning i variabelinnehåll medföra entotalkostnad som kan bli något högre än räkning. SCB anser dockatt denna kostnad är oundviklig om man vill dels höja kvaliteten i räkningensgrundmaterial och få fram räkningens resultat snabbare, dels skapa etttillfredsställande integritetsskydd i enlighet med de principer som liggerbakom den nya datalagen och förbättra informationen om räkningen. Vid kostnadsjämförelser med tidigare räkningar bör manockså beakta att befolkning har ökat med omkring 700 000 personermellan samt att lägenhets- och hushållsbeståndet har ökat iungefär samma omfattning. SCB framhåller slutligen att det är mycket svårt att görakostnadsberäkningar av en folk- och bostadsräkning. Underlaget utgörs av delserfarenheter från tidigare folk- och bostadsräkningar, dels resultat från deprovundersökningar SCB har genomfört . Osäkerheten i uppskattningar avolika kostnadselement är betydande. Exempelvis medför en skillnad i dengenomsnittliga gransknings- och kodningshastigheten av fem blanketter i timmenen skillnad i kostnader på'omkring 2 milj.kr. Den totalkostnad som redovisasär följaktligen behäftad med en betydande osäkerhet. 1975: 5 22 RRVanför att SCB som skäl för en totalundersökning anger att samhällsplanerarnahar behov av mycket detaljerade redovisningar av folk-och bostadsräkningsdataför delområden av kommuner, församlingar, tätorter etc. I en urvalsundersökningkan man enligt SCB inte tillgodose behoven av redovisningar på låg regionalnivå. Enligt RRV:s mening är även näringslivets utveckling, lokaliseringar ochnedläggningar vitala komponenter för hela den regionala utvecklingen. Så längedenna utveckling inte låter sig fångas i entydiga planeringsdata vill RRVifrågasätta om inte kraven på den typ av detaljerad information som erhållsfrån en folk- och bostadsräkning kan minskas. I de fall detaljerad informationpå låg nivå erfordras torde denna i större utsträckning kunna insamlas genomlokalt begränsade total- eller urvalsundersökningar eventuellt kombinerade medanalyser av redan befintlig registerinformation. a. mot denna bakgrundskulle det enligt RRV kunna övervägas om inte det av FN:s statistiska kommittérekommenderade intervallet för totalundersökningar av folk- och bostadsräkningenstyp vore tillfyllest. RRVanser vidare att möjligheten till analys av den nytta som är förenad med enfolk- och bostadsräkning hade underlättats om SCB ställt alternativautformningar mot varandra. Till varje alternativ borde ha presenterats enkostnadskalkyl samt en analys av vilka konsumentkrav som kunnat tillgodosesinom ramen för alternativet. En sådan presentation hade gett möjlighet till enmeningsfull avvägning mellan olika krav på FoB 1975 och kostnaderna för deolika alternativen. Förslagetatt ersätta den nuvarande lagstiftningen om folk- och bostadsräkning i lagenom allmän folk- och bostadsräkning och kungörelsen med en lag om allmän folk-och bostadsräkning har tillstyrkts eller lämnats utan erinran avremissinstanserna. Datainspektionen anför att lagförslaget utarbetats i närasamråd mellan SCB och datainspektionen. Det är förhållandevis detaljerat,jämfört med äldre lag i ämnet. Skälet härtill är att och JO i olikasammanhang efter FoB 1970 uttalat önskemål om preciseringar i lag av villkorenför en ny folk- och bostadsräkning. SCB och datainspektionen har därför ansettatt det är lämpligt att lägga fram ett utförligt lagförslag som underlag förprövning av vilka frågor som bör avgöras av . Vidremissbehandlingen har förslaget att i lagen fastslå folk- och bostadsräkningens ändamål mottagits positivt. 1975: 5 23 etttidigare skede av planeringen av FoB 1975 krävt att räkningens ändamål skullenärmare preciseras och att ändamålet då borde omfatta i annat sammanhang,tidigare eller i anslutning till folk- och bostadsräkningen insamladeuppgifter. Inspektionen finner att kraven på precisering och kodifiering av ändamåletmed och innehållet i registret uppfylls genom lagförslaget. finner detvara av stort värde att förslaget så genomgående framhäver den stora vikt sommåste fästas vid att de enskilda uppgiftslämnarna skall kunna känna fulltrygghet för att uppgifterna får användas endast för klart fastslagna och ilag angivna ändamål. Sett ur denna synvinkel är lagutkastet enligt välägnat att läggas till grund för lagstiftning i ämnet. RSV anser att detföreslagna systemet ger goda möjligheter till en kontroll av folkbokföringen påett både för allmänheten och myndigheterna enkelt sätt. Enligt RSV kanemellertid en räkning svårligen motiveras av att behov av en sådan omfattanderäkning skulle föreligga för folkbokföringskontrollen. Liknande partiellakontroller som den föreslagna sker redan fortlöpande som en biprodukt av andrasamhällsakti-viteter. RSV finner det tillräckligt att användningen avuppgifterna för det sekundära ändamål som folkbokföringskontrollen får ansesutgöra redovisas såsom skett i en särskild bestämmelse i lagförslaget. I anslutning till denföreslagna tidsperioden för räkningen anför RSV, som delar uppfattningen attendast personblanketterna bör utsändas till de uppgiftsskyldiga, att det förallmänhetens del och för ett smidigt genomförande av räkningen torde vara avväsentlig betydelse att de förtryckta uppgiftema är så aktuella som möjligtnär de når uppgiftslämnarna.