prop · FY03100 · 1975-12-31 00:00:00 — Huruvidabotten nu är nådd vad gäller råvarupriserna är svårl alt bedöma. Deninternationella konjunkturavmattningen som väntas bestå under första halvåret1975 talar för en fortsatt relativt svag utveckling för flertalet råvaror. Ävenom en mer markerad prisuppgång skulle inträffa gör denbetydande eftersläpning som råder meUan noteringspriserna och de registreradeimportpriserna atl man kan räkna med betydligt lugnare imporlprisutveckling19741975 än 1973 1974 vad gäller flertalet råvaror. Förfärdigvarorna beräknas prisstegringarna fortgå i relativt snabb takt även 1975.Visserligen torde den svagare prisutvecklingen för råvaror utgöra en dämpandefaktor men å andra sidan har man att vänta betydande lönekostnadsslegringar iflertalet länder och detta lorde åtminstone lill en del slå igenom i alltjämtstigande exportpriser. Jämfört med 1974 räknas dock med en viss avsaktning iprisstegringstakten i synnerhet vad gäller . Importprisetpå såväl råolja som raffinerade produkter har förutsatts ligga kvar på en istort setl oförändrad nivå under loppet av 1975. Utgående från den olikartadeprisutvecklingen leder delta dock till en prishöjning för råolja menett prisfall för raffinerade produkter mätt mellan genomsnillen 1974 och 1975. Sammanfattningsvisberäknas importpriserna öka med drygt 6 1/. 19741975, vilket implicerar enytterligare markerad avsaktning i prisuppgången under första halvåret 1975samt ett svagt prisfall mellan halvåren 1975. Bytesbalansenuppvisade 1974 elt underskott på ca . och undergick därmed enstark försvagning jämfört med då bytesbalansen visade ett betydandeöverskott. Omslaget kom att bli ca , varav ca 9,3 miljarderkan återföras på en omkastning i varubalansen. Tjänste- ochtransfereringsbalansen, försämrades endast måttligt eller ca 400 milj. kr. Detkraftigt förbättrade sjöfartsnetlot, tiUsammans med det avstannandenettoutflödet av resevaluta, motverka- 1 Revideradnationalbudget 1975 89 dede relativt kraftigt ökade underskotten i posterna "övriga tjänster"och "transfereringar". Kapitaltransaktionerna slutligen gav upphovlill en betydande nettokapitalimport på ca . Bytes-och kapitalbalansernas saidoposter motsvarade ett sammanlagt valutautflöde pånärmare 3 mUjarder kr. Det registrerade valulautflödet uppgick emellertidendast till , varför det framkom en förhållandevis storpositiv restpost på ca 1,2, miljarder kr. Det bör dock framhållas alt statistikentill vissa delar ännu måsle betraktas som mycket preliminär. Enligtde prognoser som föreligger för varuhandeln kommer handelsbalansen attresultera i ett underskott på ca , vUket innebär enförbättring på . Förbättringen i handelsbalansenmotvägs dock av ett ökat underskott i balansen för tjänster ochtransfereringar. Nettoresultatet blir därigenom elt svagt försämratbytesbalanssaldo . Överskotteti handelsbalansen , som uppgick till ca , följdes 1974 avett underskott på inte fullt . Det kraftiga omslaget beroddetill en betydande del på en avsevärd försämring av bytesförhållandet, främsttill följd av oljeprishöjningarna. Importprisnivån steg med inle mindre än 37 %19731974 mot inte fullt för exportprisernas nivå. Härtill kom emellertidalt även den reala balansen försämrades kraftigt, då nämligen importvolymensteg med att jämföra med en uppgång på för exportvolymen. Somframgår av framställningen tidigare i detla kapitel väntas exporten 19741975uppvisa ett endast obetydligt lägre ökningslal än importen, räknat ivolymtermer. beräknas emellertid att bytesförhållandet kommer attförbättras med , främst som en följd av att prisutvecklingen påflertalet imporlråvaror väntas bli mycket kraftigt dämpad. Detta skulleinnebära att handelsbalansens underskott 1975 blir lägre än 1974 och stannarvid . Fraktmarknadsläget,i synnerhet för tanktonnaget, är fortfarande mycket svagt med elt kraftigtöverskottsutbud på tonnage och låga fraktraler. Kostnadsläckningen hardärigenom blivit allt sämre och uppläggningarna har ökat i takt därmed. Någotjämviktsläge förefaller ännu inte ha uppnåtts varför uppläggningarna troligenkan komma att öka ytterligare. For svenskt vidkommande närmar sig det upplagdatonnaget dödvikt och det rör sig tiU övervägande del omtankfartyg. Inomtorrlastsektorn hölls frakterna på acceptabel nivå . menlill följd av överflyttning av tonnage från tankmarknaden ökade utbudet ävenhär och frakterna sjönk. Aktiviteteninom linjetrafiken, som var mycket hög , mattadesnågot under senare delen av årel. KapacUets-utnyttjandet anses emellertidfortfarande ligga på godtagbar nivå, vUket till en del tillskrivs oljeländernasexpanderande handel. Lastnings- och lossningsköerna i deras hamnar har resulterati långa väntetider och har därmed förorsakat ett visst intäktsborlfall. Fördelta har man emellertid efter hand i viss mån kompenserats. Under1974 ökade världshandeln i volym med . Med de prognoser som föreliggerför 1975 kommer ökningen atl inskränka sig till endast en eller annan procent.Samtidigt beräknas världens handels-flotta växa med . Dessa perspektivtyder på atl det inom den närmaste framliden kommer alt råda etl fortsattöverskottsutbud av tonnage, vilket dessutom kan ytterligare förstärkas vid etteventuellt öppnande av . Kvardröjandeeffekter från fraktboomen 1973 tillsammans med uppsvinget för linjetrafikenmedverkade till att göra 1974 tiU ett resultatmässigt mycket bra år förrederinäringen. Detta gjorde att sjöfartsnettot kom alt öka rekordartat ellermed drygt 800 milj. kr. jämfört med , eller till ca . Bakomdetta döljer sig en ökning av bruttointäkterna med och en näslanlika stor ökning av kostnaderna (). Statistiken är emellertid baserad påuppgifter om registrerade betalningar och får därför, åtminstonevad beträffar intäkterna, t. v. betraktas som mycket preliminär. Uppgifter avmer definitiv karaktär, beräknade efter utförda prestationer, föreligger förslsenare under årel. n. upplagda tonnaget utgörs till övervägande del av tidigare uthyrdatankfartyg. Det årsbortfall av intäkter dessa åsamkar svenska rederier har, viden beräknad genomsnittsnivå för charterhyror 1974, uppskattats vara av storleksordningenca 400 milj. kr. I sjöfartsnettots termer innebär detta att intäkterna 1975minskar med minst motsvarande belopp. Däremot påverkas kostnaderna heltobetydligt, då dessa i time charter i huvudsak bärs av den som hyr fartyget.Med dessa förutsättningar har sjöfartsnetlot satts till ca 3 400 milj.kr. Nettoutflödetav resevaluta uppgick lill 2 254 milj. kr., dvs. i stort sett oförändratjämfört med . Ser man tiU bruttoslrömmarna ökade inflödet mycket kraftigteller medan utflödet ökade endast ca 7 7c. I reala termer innebärdetta en ökning av inflödet med och en minskning av utflödet medca . Mycket talar för atl det var det rena turistresandet och delar avgränshandeln som orsakade denna nedgång 1974. Så t. ex. minskade antaletavresta passagerare med charterflyg 19731974 med och antalet färjeresenärertill och med 1 resp. . 1 Reviderad nationalbudget 1975 91 delen av 1974 och början av 1975 har efterfrågan ökat ånyooch man räknar bland researrangörerna med en viss volymökning 1975. För attmöta den förväntade efterfrågeökningen har branschen också ökat reseulbudet inågon mån. har antagits en ökning av nettoutflödet av resevaluta medca 350 milj. kr., vilket i fasta priser fömtsätter att inflödet ökar i runt tal10 % och utflödet ca hälften så mycket. Underskottet i posten övriga tjänster ökade 19731974 meddrygt . De största utgiftsökningarna noterades för posternaprovisioner, entreprenader och administration. har underskottetantagits växa med ytterligare ca 100 milj. kr. Transfereringstransaktionerna gav 1974 ett negativt saldopå ca , vilket innebar en ökning 19731974 med närmare 750milj. Härav föll ca 570 milj. kr. på ökat u-landsbistånd. Det sistnämndaberäknas öka med ytterligare ca 350 milj. kr. Som transferering räknasockså räntebetalningar till och från . av balans har, isamband med den ökade upplåningen ulomlands, utbetalningarna antagitsöverstiga inbetalningarna med ca 150 milj. kr. Sammanlagt svarar i huvudsak detvå nämnda delposterna för hela postens förändring 19741975 på drygt 500 milj.kr. Nettot av samtliga registrerade kapitalrörelserresulterade i en kapitalimport 1974 på ca , dvs. drygt 1miljard kr. mer än 1973. Av tablån nedan framgår hur dessa fördelade sig påolika slag av transaktioner. Kapitaltransaktioner, milj. kr. Övriga privata långfristiga lån Kortfristig upplåning utomlands för finansiering av export och import De statliga kapitaltransaktionerna 1974 resulterade i ettneltokapital-utflöde på 465 milj. kr., vilket var mer än dubbelt så mycket som1973. Det slörre utflödet synes främst ha berott på elt ökat ianspråktagande avutvecklingskrediter och att ökat sitt utnyttjande av svenska skuldsedlar. Värdepappcrshanddn utmynnade i ett nettoinflöde straxunder Tabell 3: 6 Bytes- och betalningsbalans 1971-1975 kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif Korrigering av handelsstatistiken'' Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och tiänster' Bytesbalans för varor, tjänster och därav: valutareserv' ' Enligt handelsstatistiken. - Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering avSAS'flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport av icke-monetärtguld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. ' Överensstämmer med saldot mellan import och export avvaror och ijänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett frånatt korrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen.Resterande hälften av korrigeringsposten räknas i NR till transfereringsnettot. * Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. ' guld- och valutaställning samtvalutabankernas avistaposition. Källor: och . kr., vilket var närmare 350 milj. kr. Minskade emissioner ulomlands av svenska obligationslån är den främstaförklaringen härtill. Minskningen var bl. a. en följd av svårigheter att placeralångfristiga lån i utlandet. Den övriga privata långfristiga nyupplåningen ulomlands1974 uppgick till ca . eUer ca 1,1 mUjarder kr. mer än 1973.Den ökade upplåningen hängde till stor del samman med den betydande tillväxtenav direktinvesteringar utomlands och myndigheternas i samband härmed skärptakrav på lånefinansiering i ullandet. Sammanlagt ledde sålunda transaktionernaunder denna post till en nettokapitalimport 1974 på drygt 1,5 miljarder kr.eUer ca 1,1 milj. kr. mer än 1973. Nettot av svenska och utländska direktinvesteringarresulterade i ett neitokapitalutflöde på ca . eller drygt 600milj. mer än 1973. De svenska nyinvesteringarna svarar för nästan helaförändringen. Den kortfristiga upplåningen utomlands för finansiering avimport och export, som varit relativt låg steg under senare delen av 1 Revideradnationalbudget 1975 93 1974och gav för året som helhet upphov till ett nettokapitalinflöde på drygt 300milj. Övrigakapitaltransaktioner resulterade i en nettokapitalimport på ,vUket var ca 450 mUj. mer än 1973. Som delposter ingår bl. a. varvensexportkrediter samt krediter i samband med import av fartyg och flygplan. Dessatransaktioner tillsammans utmynnade i ett nettokapitalinflöde på närmare 1,6miljarder kr. Bankernas utlandsställningslutligen, uppgick vid utgången av 1974 till 13 077 milj. kr., vilket jämförtmed ställningen vid slutet av 1973 innebar en nedgång med 1 790 milj. kr. Av deingående komponenterna, valutareserven och valutabankernas tidsposition,försvagades den förra med 3 292 milj. kr. medan den senare förstärktes med ca1,. Det bör påpekas att denna förstärkning är helt hänförbar tillförsta . Prop,1975:100 94 4.1 Sammanfattning av industriproduktionensutveckling Tillväxten i industriproduktionen beräknas enligtstatistiska centralbyråns preliminära produktionsuppskattningar ha stannat vid6 1/19731974. Delta är närmare en procentenhet lägre än vad konjunkturinstitutetskalkyler i den preliminära nationalbudgeten angav. Till en del beroravvikelsen på att industriproduktionens utveckling mot slutet av 1974överskattades. Dock synes produklionsberäkning-arna för två branscher livsmedelsindustrin samt övrigsektorn knappast vara förenliga med resultatenav de kalkyler som gjorts inom över efterfrågeutvecklingenför resp. produktslag med hjälp av data hämtade från nationalräkenskaperna.Dessa kalkyler över konsumtion, förbrukning, lager och utrikeshandel pekarsärskilt för livsmedelsindustrin på en avsevärt starkare produktionsutvecklingän produktionsberäkningar. Inbegripet en uppjusteringför dessa branscher skulle industriproduktionens tillväxt kunna anges tUl 19731974. Produktionsprognosen har reviderats nedåt jämförtmed molsvarande kalkyl tUl den preliminära nationalbudgeten. Bakgrunden tilldetta är främst alt efterfrågan för export och lagerinvestering nu bedöms blisvagare. Den expansiva komponenten i efterfrågeutvecklingen under 1975beräknas bli den privata konsumtionen. Industriproduktionen beräknas enligt föreliggande kalkylerkomma att öka 19741975. De starkaste produktionsökningarna förutsesför verkstadsindustrin, varven samt petroleumraffinaderierna där betydandekapacitetstillskott kommer att tas i drift . Inomskogsindustrierna väntas driflinskränkningar mest markerade inom sågverken medan produktionstillväxten bromsas upp inom övriga delar avindustrin. 4.2 Gruvor och mineralbrott samttillverkningsindustrin Utvinningen av malm i järnmalmsgruvorna ökade 19731974. Till följd av det kraftiga uppsvinget i den västeuropeiska stålproduktionenblev den svenska järnmalmen starkt efterfrågad under loppet av 1973 ochefterfrågan var hög även . Den livaktiga stålkonjunkturen gavsålunda snabbt utslag för den svenska malmens del vilket förklaras av attstålproducenternas lagerhållning av de svenska malmkvaliteteraa i regel är låg.Malmutskeppningarna över ökade därför i rask takt under loppet av 1973och ullastningskapaci-teten var snart fullt utnyttjad. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 1973 blev ; utskeppningskapaciteten begränsadeemellertid ökningen 19731974 till . Malmexporten uppgick därmedtill drygt 33 milj. lon. Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 1975 Procentuell volymförändring från föregående är -0,7 -1,3 210,220,290 Övriga gruvor och mineralbrott -5,8 -1,2 -23,0 -3,1 Pappers- och pappindustri m. m.= -2,0 Petroleumraffinaderier m. m. -5,3 -0,4 -11,2 Järn- och stålverk' -0,4 38./. ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. - Inkl. träfiberplattindustri. Inkl. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. ' Inkl. ferrolegeringsverk. '- Inkl. båtbyggerier. Inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri. Källor: och . De svenska exportieveranserna sökte sig 1974 i forlsallökad utsträckning till länder utanför den traditionella avnämargmppenbeslående av , och Storbritannien.Gemensamt köpte dessa av den svenska exportkvantiteten eller drygt 23milj. Detta innebar en minskning av grupperis import av svenskjärnmalm med 19731974 vilket berodde dels på måttliga minskningar avden svenska järnmalmsexporten tUl ochBelgien-Luxemburg men framför allt på en drastisk nedgång av exporten tillStorbritannien på grund av den omfattandekolstrejken. Av länderna utanför den traditionella avnämargruppen var detframför allt som kraf--ligt ökade sin import av svensk malm mednästan 0,6 milj. ton så atl den kom att uppgå tiU 2,6 milj. ton.Försäljningspriserna på de exportkvantiteter som konlrakterades för leverans1974 höjdes vilket gav en ökning av de genomsnittligaleveranspriserna 19731974. Det ökade malmbehovet vid Norrbollens medförde en markantökning av hemmamarknadsleveranserna så att dessa kom att uppgå tUl 2,8 milj.ton. Den högt uppdrivna utskeppningstakten resulterade i en ytterligarekraftig neddragning av malmlagren vilka minskade med 1,6 milj. ton 1974 efteren avtappning med 2,6 milj. ton 1973. Vid utgången av 1974 befann sigjärnmalmslagren därmed på samma låga nivå som vid slutet av . Ordersituationenför gruvoma är mycket god det möjUga exportutbudet är redankontrakterat. En klar försämring av den internationella stålkonjunkturen gjordesig dock märkbar och ledde tämligen omgående till ensenareläggning av de svenska exportleveranserna av malm. Stålproducenlema synesnu ha byggt upp sina malmlager som deras lager av färdiga produktersannolikt redan nu är stora eller är under uppbyggnad. Stållagren hos mellanhänderoch konsumenter torde även vara omfångsrika. Den höga lagerhållningen av ståltorde komma att medföra att effekterna på stålproduktionen och därmedmalmbehovet av en förutsedd förstärkning av stålefterfrågan mot slutet av1975 initialt kommer att begränsas. Detsynes därför rimligt att räkna med en minskning av exportleveranserna av malm19741975 med uppskattningsvis . För hemmaleveransernas del kalkyleras meden måttfull volymökning 1974 1975. Mycketkraftiga prishöjningar har genomförts i de hittUls uppgjorda leveranskontraktenför 1975 och ökningen av genomsnittspriserna skeppningar kommer attavsevärt överstiga den 20-procentiga exportprisökningen som noterades19731974. Utvinningeni järnmalmsgmvoma torde inte komma att öka i samma höga takt som 19731974; ca1 % i produktionsökning 19741975 syns trolig. Malmlagren hos producenterna föratsesstiga under loppet av 1975. I desvenska ickejärnmalmsgruvorna utvinnes malm innehållande bl. a. koppar, bly,zink, mangan, sUver och guld. Brytningen ökade kraftigt under loppet av 1974och produktionsökningen 19731974 kom att uppgå till . Avtagandeefterfrågan på ickejämmetaller och därmed även ickejärnmalmer medfördeemellertid en reduktion av exportvolymen med 19731974 och ävenunporten minskade 19731974. Under intryck av de försämradeavsättningsutsikterna skars ickejärnmetallverkens råvarulager ner och ett omslag kom då i gruvornas malmlager som ökade efter attha minskat . Denlåga förbrakningstakt som förutses för ickejärnmetallernas del lordetiUsammans med en beräknad ytterligare neddragning av ickejämmetallverkensråvarulager leda till en svag efierfrågan på ickejämmalmer under 1975.Importökningen föratses därför bli begränsad 19741975. Låg intemationeUefterfrågan på ickejärnmalmer Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 och produkter därav medför sannolikt en endast blygsamexportvolymökning 19741975. Produktionsökningen 19741975 torde därmed bli avsevärtlägre än 19731974 och en fortsatt uppbyggnad av malmlagren fömtses. rrävn/Hmarknaden i präglades redan vid ingången av1973 av en kraftig efterfrågelillväxt som en följd av den starka ökningen avbostadsbyggandet. Utbudet kunde inte öka i motsvarande mån då en samtidigexpansion av bostadsbyggandet i och höll tillbaka Canadasutbud på europamarknaden och utbudet från de nordiska producenterna begränsadesav möjligheterna till ytterligare lageravveckling. Ett efterfrågeöverskottuppstod sålunda och priserna Tabell 4:2 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror1973 1975 (barr- och lövlrä) Förändring från föregående år, %resp. -1,2 -11,3 -23,0 -17,2 -1,3 -22,9 9 410 6 600 4 280 2 320 -400 -1 730 -21,2 -1,4 -19,0 2,6 2,6 2,7 -1910 0 -1,3 -22,9 Detta medförde att köparna inte bara täcktein sig på kort sikt ulan också sökte tillgodose sina behov ochmer. I denna överhettade marknad kom de svenska exportförsäljningama förleverans att starta ännormalt. Byggandet i föll emellertid tillbaka under andra halvåret1973 och då utbud av trävaror på europamarknaden ökade kraftigt tillföljd av nedgången av bostadsbyggandet i Förenta statema, dämpades de svenskaförsäljningarna påtagligt och försäljningspriserna upphörde attstiga. Elt ulbudsöverskott uppstod sålunda på europamarknadenredan vid årsskiftet 1973/1974 och kom att bU allt mer markerat då byggandet iEuropa liksom i och drastiskt föll tUlbaka under loppet av1974. Importen tUl de för svensk trävaruexport mest betydelsefulla ländema iVästeuropa minskade under dessa omständigheter 1 , , ,, , , och . 1 saml Nr 100. Minskningen var dock inle tillräcklig för alt i flera länderhindra en markerad ökning av importörlagren. De svenska marknadsandelarna påVästeuropa reducerades; exporten till de ovan nämnda ländema sjönk nära 24 %.Utförseln tUl utomeuropeiska marknader ökade dock varigenom minskningen totaltblev . Genomsnittspriserna för exportieveranserna steg nära 60 %19731974 som ett resultat av den starkl uppdrivna konlraklsprisnivån /1974. Leveransernatill den svenska marknaden ökade endast svagt 1973 1974 främst som en följd aven fortsatt låg aktivitet inom byggnadsverksamheten. Produktionstillväxteninom sågverken var stark ännu trots den drastisktförsvagade exportefterfrågan med påföljd alt producenllagren steg snabbt.Produktionen i liksom i andra slora producentländer begränsadesemellertid under återstoden av året. Trots en mycket markerad minskning underfjärde kvartalet kom den svenska produktionen att bli endasl lägre 1974 än1973 och producenllagren steg därmed med inemot 1,5 milj. kubikmeter , en omsvängning i lagerförändringen på 1,8 milj. kubikmeter;. Trävarumarknadenkännetecknas ännu några månader in på 1975 av den stiltje som varit rådandesedan sommaren 1974. uppgick de svenska sågverkens samladeförsäljningar för leverans 1975 till knappt 1,5 milj. kubikmeter varav 0,6milj. kubikmeter utgjordes av senareläggningar av leveranser. Denförsäljningssiffran understiger t. o. m. något molsvarande försäljningssiffrorför åren då exporten var något mer än hälften av 1974års export. En bidragande förklaring till alt så få avslut träffades var altkonsumenterna ville avvakta prisreduceringar. En något ökad försäljningsaktivitetkom därför också tUl stånd i samband med utbud bl.a. till med prissänkningar på . Deprognoser över bostadsbyggandet i som är tillgängliga pekarpå en minskning mellan helårsgenomsnitten 1974 och 1975 ävenom byggandet i några länder upphör att faUa eUer ökar något mellan halvåren. Mot denna bakgrand och med hänsyn till en förutsatt avveckling av importörlagreh samt en förhållandevis god ut veckling av de utomeuropeiska leveranserna beräknas den svenska trä varuexporten minska 19741975. Den försvagade marknads situationen beräknas komma att medföra en markerad sänk ning av exportpriserna. Deinhemska leveranserna beräknas öka något starkare 19741975 än 19731974 främstmed hänsyn tUl en stigande förbrukning inom byggnadsverksamheten, menförbrukningsökningen inom industrin torde försvagas något. Bil.1 Reviderad nationalbudget 1975 99 Produktionstakteninom sågverken var fortsatt låg och man talar allmänt inombranschen om en produktionsminskning med inemot 19741975. Här harkalkylerats med en minskning på vilket med den ovan skisserade leveransutvecklingenberäknas komma att medföra en inte obetydlig reducering av producentlagren. Exportorderingångentill pappers- och pappindustrin ökade successivt och kraftigt under loppet av1973. Den fortsatte att stiga , men stagnerade undertredje kvartalet och föll sedan kraftigt . Dennadramatiska efterfrågeulveckling har sin bakgrund i utvecklingen inom helaOECD-området. TUlväxteni pappersefterfrågan var sålunda stark 19721973 och trots en kraftig ökning avvästvärldens pappersproduktion uppstod snart bristlendenser för flerapapperskvaliteter. Den svenska pappersindustrins exportleveranser blevulbudsbeslämda. Exportvolymökningen 19721973 på gick främst lillhuvudmarknaderna i men även till de utomeuropeiska marknadernaskedde en stark tillväxt då utbudet dit från och begränsadesav bristande leveranskapacitet. Knappheten på papper resulterade i starktstigande priser. Efterfrågan på papper iVästeuropa var stark ännu fram , vilket dock med hänsyn lUlnedgången, i den allmänna ekonomiska aktiviteten framför allt den privatakonsumtionen knappast kan ha varit fallet med den slutiiga förbmkningen avpapper. Det som uppenbarligen skett var att en uppbyggnad av lagren av papperoch pappersprodukter hos förbrukare och mellanhänder kommit lill . stånd vilkaslager i förbrukningsexpansionens initialskede botlenskra-pats. Vidare torde denosäkerhet som rådde om plastindustrins råvaruförsörjning i början av 1974skapat en temporär effekt i form av ökad pappersefterfrågan på depappersprodukler som normalt konkurrerar med plastprodukter.