prop · FZ03154 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta är tekniskt möjligt beträffande samtliga kompensationsavgiftsbelagdavaror utom vissa stärkelseprodukter för vilka någon införselavgift inte kan tasut. Man har vid överläggningarna varit ense om att föreslå att kompensationsavgifternautom för potatisstärkelse och stärkelseprodukter inarbetas i utgåendeinförselavgifter. Enligtgällande ordning förs de medel som inflyter i form av kompensationsavgifteröver till regleringsföreningarna "för att täcka utgifter för de marknadsreglerandeåtgärder som åvUar föreningarna". Med utgångspunkt från att en omvandlingav kompensationsavgifterna inte skall få medföra någon förändring avregleringsekonomin har man därför förutsatt att det belopp avinförselavgiftsmedel inom den s. k. fördelningsplanen som ställs tillregleringsföreningarnas förfogande får höjas i motsvarande mån som man arbetarin kompensationsavgifterna i införselavgiftema. För att man skall ha ettaktuellt underlag för en omräkning har man dock ansett att en omvandling böranstå i avvaktan på att uppgifter skall föreligga om avgiftsuppbörden för1974/75. Det har förutsatts att jordbruksnämnden därefter skall ingå medförslag tUl regeringen i ärendet. Dekompensationsavgifter som enligt nämndens förslag skaU omvandlas tUl uppbördav införselavgifter härrör i allt väsentligt från importen av ost. Uppbördenberäknas /76 till ca 15 mUj. föreslår attkompensationsavgifterna för andra varor än stärkelse och stärkelseprodukterfrån inarbetas i utgående införselavgifter samt att det beloppsom omfattas av fördelningsplanen /77 får höjas med 15 mUj. Fördelningsplanenför 1976/77 föreslås av jordbruksnämnden uppta samma belopp som /76, dvs. 252,2 milj. kr. med tiUägg av inflytande avgifterför fodermedelsimporten. Sistnämnda avgifter beräknas f. n. till totalt ca 80milj. Vid denna beräkning av foderavgifterna och vid bifall till nämndensförslag i fråga om omvandling av kompensationsavgifterna blir beloppet inomfördelningsplanen (252,24-80,0-1-15,0=) 347,2 milj. kr. Med hänsyn tiUovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin för de olika varuområdenahar det inte varit möjligt för nämnden att nu lägga fram en plan för fördelningav det preluninärt beräknade beloppet. avser att återkomma medett förslag till preliminär fördelning 1975/76:154 15 ijuni 1976 efter överläggningar med lantbmkarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen i samband med förslag tUl justering av införselavgtfter m.m. fr. o. m. den 1 juU 1976. Jordbruksnämndenföreslår att den liksom , efter hörande av de båda delegationerna, börfå jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta omfördelning av det belopp som kan komma att stå tUl nämndens förfogande. att, liksom hittiUs, Svensk spannmålshandel och Svenskkötthandel får tiUföras införselavgifter för viss s. k. utbytesexport avbrödsäd resp. av kött och fläsk samt att oljeväxtintressenter får tiUförasde införselavgiftsmedel som inflyter tUl följd av höjning av avgiften per den1 juU 1974 eUer . Vadgäller avgiftsmedel tiU ändamål utanför fördelningsplanen /77 beräknar jordbmksnämndenf. n. medelsbehovet till ca 18,5 milj. kr. Fördelningen framgår av följandeuppställning (. Pristilläggför får- och lammkött 10 000 , potatisförädling 1 220 Bidragför fraktkostnader för mjölk och grädde 500 Stödåt odlingen av vallväxtfröer 4 000 BidragettUl Svensk matpotatiskontroll (SMAK) avser föreningens upplysningsverksamhet påmatpotatisområdet. Enligt SMAK kan denna verksamhet inte /77 uppehåUasi oförändrad omfattnmg utan kostnadsstegringar som endast delvis kankompenseras genom rationalisering. SMAK har därför hemställt om höjning avbidraget med . har för /77 hemställt om höjning av bidragettill finansiering av föreningens potatisförädlings-verksamhet från 1 020 000kr. ,som anser den långsiktiga upplysnings- och förädlingsverksamheten på matpotatisområdetsynnerligen angelägen, tillstyrker de begärda höjningarna av bidragsbeloppen. kommer att överföras tUl en särskUdstiftelse. skall även därefter svara för den centrala administrationen av ackordhästorganisationenmot ersättning från stiftelsen. Från stiftelsens interimsstyrelse har inkommitframställning om bidrag under verksamhetsåret med . anvisatbelopp uppgår tUl . för år under nu löpande treårsperiod. Dettabelopp är dock baserat på 1970 och kostnadsläge. 1975/76:154 16 ningenhar tillstyrkts av lantbmkarnas förhandUngsdelegation. Konsumentdelegationenhar ej framfört någon erinran till höjningen. Deöverläggningar som föregick nu löpande regleringsperiod för socker präglades iväsentliga delar av problemen kring de extremt höga världsmarknadspriser som dåvar gällande. För att göra import möjlig även för andra än infördes därför fr. o. m. ett system medbidrag för importerat socker. Kostnaderna för deima bidragsgivning täcks genomuttagande av en försäljnings-avgift på allt socker som säljs inom landet närvärldsmarknadspriset på färdigt socker är högre än det pris som bolaget ägerrätt att betinga sig för socker som har utvunnits ur svenska betor (avräkningspriset). Importbidragetsstorlek är lika med skUlnaden mellan gäUande världsmarknadspris och detinhemska avräkningspriset. då importbidrag utgår reglerasersättningen för sockerbolagets raffineringsverksamhet enhgt den s. k.garantiregeln. Tillföljd av de höga världsmarknadspriserna och förstamånaderna uppgick importbidragen till stora belopp, vilka motsvaradesav en likaledes hög försäljningsavgift. Därefter föll världsmarknadspriserna vUketmedförde minskade importbidrag men även reducerade försäljningsavgifter. Intäktemaav den allt mindre försäljningsavgiften räckte emeUertid inte tUl att täcka dekostnader som redan uppkommit i samband med de verkställda köpen. Jordbmksnämndenuppdrog åt regleringsföreningen sockerhandel att medverka iifrågavarande bidragsgivning. För att finansiera denna bemyndigadesregleringsföreningen att i bank uppta lån för att täcka de löpandeutbetalningarna. Av ovan angivna skäl har föreningens medverkan i bidragsgivningeninneburit att föreningen f. n. har en skuld på 30,6 mUj. som successivtskall täckas av inflytande medel för sockerregleringen. Jordbmksnämndenförutser att de under uinevarande regleringsår inflytande medlen inte förslår tUlatt täcka mer än löpande kostnader för sockerregleringen och för det upptagnalånet, vUket även vid utgången av regleringsåret beräknas uppgå tUl ca 30 mUj.kr. Under förutsättning att världsmarknadspriserna ligger kvar vid ungefärnuvarande nivå, kommer dock intäktema av införselavgiftsmedel tUl följd av nuföreslagna prishöjningar på den inhemska sockermarknaden att stiga underkommande regleringsår vilket, enligt nämnden, bör möjliggöra en avbetalning avifrågavarande lån. Vidöverläggningarna inför nu löpande regleringsperiod enades partema omatt de förändringar som skulle komma att genomföras beträffande villkoren förbetodlare och sockerindustri inom EG även skulle överföras tUl den svenska sockemäringen.Till följd av be- 1975/76:1S4 17 slutadeprishöjnmgar mom EG har gmndprisema för sockerbetor under de gångna två årenuppgått till följande belopp: skörd /dt betor skörd /dt betor Avsamma skäl har sockerbolagets avräkningspris för socker ur svenska betor faststäUtstill följande belopp: 1/7 1974 6/10 1974 /lOO kg 7/10 197430/6 1975 172,281/7 197530/6 1976 197,77 Vidnu förda överläggnmgar har betodlares centralförening förklarat med hänsyn tiU att överläggningarna endast avsåg en ettårsperiod förordadeen prolongering av vUlkoren beträffande ersättningen tUl betodlarna. har emellertid framfört önskemål om ekonomiska förbättrmgar. Vid överläggnmgamahar man enats om att förslaget tUl sockerreglering /77 bör grundas påföljande utgångspunkter. Somspeciell ersättnmg för merkostnaderna i samband med driften vid sockerbmken påÖland och bör sockerbolaget erhålla ett kalkylmässigt belopp om 8,4milj. i form av en höjning av avräkningspriset för svenskt betsocker med2,/lOO kg. Medhänsyn tUl kända prisrelationer sockerbetor/socker inom EG bör bolaget vidareerhålla en med /lOO kg socker förhöjd ersäUning för sockerframställningen.Vid normal skörd motsvarar detta 15 milj. kr. Tillföljd av de ökade merkostnaderna vid raffinaderiet i bör sockerbolagetmedges rätt att höja nu gällande pristUlägg i förhållande till baskvalitetenför vissa delar av sortimentet med ett kalkylmässigt belopp om sammanlagt 12,8 mUj.kr. Höjningen uppgår för t. ex. vanligt bUsocker i paket tUl /. Sockerbolagetbör erhålla lagringsbidrag för importerat råsocker i anslutning tUl vad somutbetalas inom EG. Bidraget bör emeUertid tUlföras bolaget i foma av reduceradinförselavgift för råsocker. Med nuvarande EG-regler bör reduktionen uppgå tUl6,/lOO kg. En sådan reduktion skuUe för bolaget få ett åriigt värde av1,6 milj. kr. vid en råsockerimport av den storlek som kan beräknas erforderiigvid normal svensk skörd. Isamförstånd med betodlarföreningen, sockerbolaget och konsumentdelegationenframlägger jordbmksnämnden följande förslag tUl sockerreglering för periodenden 1 juli 1976den . 1.Sockerbetsarealen bör fastställas med sikte på att sockerbolagetsnuvarande brukskapacitet skall fulltutnyttjas på ett rationeUt sätt. Sockerindustrins nuvarande struktur skallbibehållas under regleringsåret. 1975/76:154 18 De förändringar som genomförsbeträffande villkoren för betodlare och sockerindustri inom EG bör överföras tiUden svenska sockernäringen. Därvid bör användas den vid ändringstillfälletgällande centralkursen för den svenska kronan i förhållande tUl EG:skontoenhet. Som bas för nästkommandeändring av priset på sockerbetor enligt punkt 2 ovan bör användas /dtbetor med en sockerhalt av . Som bas för nästkommandeändring av sockerpriserna enligt punkt 2 bör som pris på baskvaliteten isortimentet, strösocker av kvalitet K5 i säck om , användas /lOOkg. Sockerbolaget bör få ökaprisspänningen i förhållande tUl baskvaliteten för vissa delar av sittsortiment enligt en specificerad lista. Gränsskyddet för socker börutgöras av en införselavgift som bör tas ut för importerade kvantiteter underperioder då världsmarknadspriset är lägre än det fastställda priset på sockerur svenska betor. De insamlade medlen bör liksom hiUills tUlförassockerregleringsfonden. Som världsmarknadspris för färdigt socker bör gäUaParisbörsens spot-notering för vitsocker med tillägg av /100 kgmotsvarande kostnad för frakt m. m. tUl svensk hamn samt korrigering för kvalitets-skUlnadmellan den svenska baskvaliteten och den kvalitet Paris-noteringen avser. Sommått på världsmarknadspriset på råsocker bör gäUa den nominellaLondon-noteringen på råsocker. Båda noteringarna bör omräknas till svenskvaluta enligt den säljkurs som gäller noteringsdagen. Införselavgiftenför färdigt socker bör utgöra skUlnaden mellan avräkningspriset påbaskvaliteten i den svenska sockerregleringen och världsmarknadspriset påfärdigt socker, mätt på angivet sätt. Införselavgiftenför råsocker bör anpassas så att svensk raffinadör som köper in råsocker tillgällande London-notering och säljer den raffinerade varan till det svenska avräkningspriseterhåller en ersättning för raffineringen som motsvarar den som utgår inom EGeller f. n. /lOO kg raffinad inkl. ersättning för säckkostnad och vissut-frakt. Raffineringen bör härvid fömtsättas medföra ett svinn om 8 %.Avgiften bör vidare justeras så att raffinadören erhåller lagringsbidrag enligtEG:s regler. Införselavgiftenför sirap o. d. bör motsvara avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn bör tastUl produktens sockerinnehåU. Införselavgiftemabör i princip justeras en gång samt dessutom vid större avvikelseri Paris-noteringen jämfört med nivån vid närmast föregående justermgstUlfälle. Dåvärldsmarknadspriset för färdigt socker är högre än det in hemska avräkningspriset bör jordbmksnämnden få ta ut en försälj ningsavgift på allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska partipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försälj- Prop.1975/76:154 19 ningsavgiften.De insamlade medlen bör användas för att subventionera sockerimporten. Undersådana perioder bör ersättningen för sockerbolagets raffineringsverksamhetregleras enligt den s. k. garantiregeln. Denna innebär att man halvårsvis iefterhand gör en avräkning som beaktar skillnaden mellan de genomsnittligavärldsmarknadspriserna på färdigt socker enligt Paris-noteringen och påråsocker enligt London-noteringen. Skillnaden mellan dessa noteringar bör iidealläget ge utrymme för raffineringssvinn, raffineruigsersättning ochlagringsbidrag enligt EG:s normer. Den kalkylmässiga raffineringsersättningenbör ligga mellan vissa gränsvärden. Om ett sådant gränsvärde överskrids skeravräkning mellan sockerbolaget och regleringsfonden. Om införselavgiftema förmelass, betfor o. d. höjs bör sådan prishöjning genomföras på den svenskamarknaden, som i anslutning till avgiftshöjningen är marknadsmässigt möjlig.Från prishöjningen bör dock undantas melass som i enlighet med odlarkontraktlevereras till betodlare. De ökade intäkter som följer av prishöjningen bör tiUförassockerregleringsfonden. Sockerregleringsfonden börliksom hittUls bekosta fraktsubventio-neringen tUl de fyra nordligaste länenoch med 1,2 milj. kr. samt fältmätningen i erforderligutsträckning av den svenska sockerbetsarealen. Omväsentliga förändringar i de grundläggande vUlkoren för den svenska sockemäringen inträffar bör över läggningar kunna tas upp mellan jordbmksnämnden, konsumentdele gationen och företrädare för betodlarna och sockerindustrin. Detbör ankomma på jordbruksnämnden att vidta de regleringsåtgärder som behövs föratt genomföra förslaget och att meddela beslut i frågor som kan komma attaktualiseras genom tillämpning av punkt 10 ovan. Jordbmksnämndensförslag innebär att sockerbolaget erhåller kalkylmässiga ekonomiskaförbättringar motsvarande sammanlagt ca 37,8 milj. kr. DärtUl kommer denanpassning som bör göras till de förändringar som kommer att genomförasbeträffande villkoren för betodlare och sockerindustri inom EG. Den ekonomiskaeffekten av en sådan anpassning kan f. n. inte exakt beräknas. Kommissionensprisförslag för /77 innebär för sockerbetor och sockerprishöjningar med . Om kommissionsförslaget antas kommer anpassningen tiUförhållandena i EG att ge ökade intäkter om ca . per dt sockerbetor förbetodlarna och ca . per socker eller totalt ca 22 milj. kr. försockerbolaget vid normalskörd. 1975/76:154 20 6Statens jordbruksnämnds organisation m. m. är central förvaltningsmyndighet för ärenden om prisregleringoch marknadsföring på jordbmkets och fiskets områden. Nämnden ansvarar vidareför den ekonomiska försvarsberedskapen på livsmedelsområdet och är huvudmanfor skördeskadeskyddet. Jordbruksnämndensstyrelse består av en ordförande, nämligen generaldirektören, och högst femandra ledamöter, som regeringen utser särskilt. Vid handläggning av ärende somrör fiske ingår i nämnden yUerligare en ledamot som regeringen utser särskilt.Dessutom ingår två företrädare för personalen. är knuten en konsumentdelegation, som har tUl uppgift att bistånämnden med råd och upplysningar samt att till nämnden framföra synpunkter ochönskemål beträffande jordbrukspolitikens utformning och gmnderna för fisketsprisreglering med särskild hänsyn till förbrukarsidans intressen. Delegationenskall även bidra till förståelse inom förbmkarsidan för och insikt ijordbrukets och fiskets problem och ställning. Delegationen äger upptaöverläggningar med nämnden i frågor som bedöms vara av större vikt eller ha prejudicerandeverkan. är vidare knutet ett beredskapsråd med uppgift att för nämndens räkningverkställa utredningar samt studera forskningsresultat och projekt som berörersättningsproduktion inom livsmedelsområdet. Deallmänna riktlinjerna för den nuvarande jordbrukspolitiken fastställdes av1967 års riksdag. Beslutet anger även ordningen för prisöverläggningarnasbedrivande. Enligt detta beslut ankommer det på regeringen att vid varje särskUttillfälle ta ställning till frågan om företrädare för staten vid dessaöverläggningar. Företrädare för staten har varit statens jordbruksnämnd,frånsett , då en särskild delegation utsågs. Regleringenpå fiskets område grundas på beslut av riksdag. Enligt detta beslutskall jordbruksnämnden företräda staten vid överläggningarna om fisketsprisreglering. Jordbruksnämndenär organiserad på fem byråer, nämligen animalie-byrån, vegetabiliebyrån,administrativa byrån, utredningsbyrån och utrikeshandelsbyrån, samt två särskUdasektioner, nämligen fisksektionen och beredskapssektionen. Vid nämnden finns148 tjänster. skall enligt beslut av riksdag (prop. 1973:55, InU1973:22, rskr 1973:220) omlokaliseras tiU . Regeringen har beslutatatt omlokaliseringen skall ske . 1975/76:154 21 Utredningenhar behandlat frågor rörande jordbruksnämndens styrelse,konsumentdelegationen, prisöverläggningarna och jordbruksnämndensorganisation. Medhänsyn till jordbruksnämndens omlokalisering till harutredningens arbete bedrivits skyndsamt och främst inriktats på att lämnaförslag till ramorganisation. Utredningenom jordbruksnämndens organisation anser att tUl ledamöter i nämndens styrelsebör liksom utses personer med central position och sakkunskap i frågorsom rör jordbruksnämndens huvuduppgifter. Av nuvarande styrelsesammansättningkonstaterar utredningen att fömtom ordföranden, som får anses företrädastaten, och de två personalföreträdarna relationen ledamöterna emeUan är tvåfrån jordbruket och en vardera från konsumenterna, det enskilda näringslivetoch konsumentkooperationen. HärtUl kommer vid fiskeärende en representant förfisket. mening bör jordbmksnämndens styrelse, med hänsyn tilllivsmedelsprisernas roll i samhäUet, ha en så allsidig sammansättning sommöjligt med breda kontaktytor. Detta innebär att såväl det aUmännasamhällsintresset som olika intressegrupper bör vara företrädda. Härigenomskapas förutsättningar för en bred förankring av besluten. Utredningen anseratt i styrelsen bör ingå, förutom generaldirektören ochpersonalrepresentanterna, företrädare för det allmänna, jordbmket,konsumentintressena samt näringsliv med anknytning tiU livsmedelssektom. Detbör liksom nu ankomma på regeruigen att fastställa antalet ledamöter och attutse dessa. Pågrundval av de kontakter som utredningen har haft med konsumentdelegationenkonstaterar utredningen att delegationen, med utgångspunkt i bestämmelsema i instraktionen,har betydande frihet att på olika sätt framföra sina synpunkter tilljordbruksnämnden. I praktiken har dock delegationen koncentrerat sitt arbete tUlprisöverläggningarna medan den inte deltar lika aktivt i det löpandeprisregleringsarbetet. Delegationen fungerar även som remissuistans samtinformeras kontinuerligt av jordbruksnämndens tjänstemän om frågor som kan varaav betydelse för förbrukarsidan. Utredningen konstaterar vidare attdelegationen vid prisöverläggningarna numera uppträder som part gentemot lantbmkarnasförhandlingsdelegation. Möjligheterna för konsumentdelegationen att före ochunder överläggningama ta del av och analysera det material som ligger tUl gmndför överläggningarna bedöms av delegationen vara i stort sett tiUfredsstäUande. Vidsina överväganden rörande konsumentdelegationen har utredningen inte funnitanledning att föreslå någon ändring i delegationens nuvarande ställning.Utredningen finner det med hänsyn tUl livsmedels- 1975/76:154 22 prisernasbetydelse för de enskilda konsumenterna tUlfredsställande att delegationen harkunnat öka sitt inflytande, framför allt vid prisöverläggningarna. För attunderlätta för delegationen att utöva detta inflytande anser utredningen attresurser inom jordbruksnämnden bör ställas tUl delegationens förfogande. Dettakan enligt utredningens mening ske genom att utöver att nämndens tjänstemänallmänt skaU ge delegationen nödvändig information särskild personal får somuppgift att ansvara för att delegationen håUs underrättad om frågor av intresseför delegationen och framför allt att vara delegationen behjälplig före ochunder prisöverläggningsarbetet. Ikonsumentdelegationen ingår f. n. företrädare för såväl det mer direktakonsumentintresset som för förbmkarsidan inom livsmedelssektorn. Utredningenhar övervägt huruvida i delegationen bör ingå enbart företrädare för denförstnämnda gruppen. Efter överläggningar som utredningen haft medkonsumentdelegationen, vilken inte ansett en sådan ändring motiverad, harutredningen dock inte föreslagit någon förändring. Utredningenhar behandlat beslutsprocessen i prisregleringen och därmed formerna förprisöverläggningarna. Beträffande det praktiska förfaringssättet vid överläggningarnaom jordbrukets prisreglering konstaterar utredningen att dessa överläggningarnumera i stor"utsträckning tar formen av en förhandling mellan å enasidan lantbrukarnas förhandlingsdelegation och å andra sidan konsumentrepresentantemabland jordbruksnämndens ledamöter tillsammans med konsumentdelegationen.Generaldirektören leder överläggningarna, vUka i regel leder till ett enhälligtförslag som närmare utformas av jordbruksnämnden och överlämnas tUl regeringen. åsikt bör, med hänsyn till jordbruksprisregleringens betydelseoch den ökande budgetfinansieringen av prisregleringen ,närmare övervägas att oftare än vad hittUls varit fallet utse en särskilddelegation att företräda staten vid överläggningama inför nyaprisregleringsperioder. I övrigt anser utredningen att nuvarande praxisbeträffande ordningen för handläggningen av prissättningen på jordbruketsprodukter torde vara tUlfredsställande. Enligtbeslut av riksdag skall staten vid överläggningar med fisketsförhandlingsdelegation representeras av jordbmksnämnden. Utredningen anser atti princip bör samma ordning gälla på fiskets område som på jordbmkets. Iutredningens direktiv utsägs att riksdagsbeslutet om jordbruksnämndens omlokaliseringtUl innebär att överläggningama med jordbmkets och fisketsorganisationer kommer att bedrivas på denna ort. a. mot denna bakgmndunderstryker utredningen värdet och nödvändigheten av planering ochförberedelser inför överläggningarna. Utredningen förordar därför att systemetmed en förhand- Prop.1975/76:154 23 lingsberedning ett mindre arbetsutskott med expertis från jordbmksnämnden ochdelegationerna permanentas och utvecklas ytterligare. Utredningen har biträttsav statskontoret rörande frågor om jordbruksnämndens organisation. Utredningenbar lämnat ett förslag till ramorganisation. Förslagen syftar främst till attstärka planeringen och samordningen av verksamheten. Statskontoretanser att den verksamhet som bedrivs inom de produkt-inriktade enheterna animaliebyrån,vegetabiliebyrån och fisksektionen bör sammanföras i en huvudenhet benämndregleringsenheten. I denna enhet föreslås också ingå restitutions- ochkontrollverksamheterna. Utredningen biträder detta förslag men anser atthuvudenheten bör benämnas produktavdelningen. Utredningen föreslår attäven en administrativ huvudenhet inrättas. Som underenheter hänförs dit enekonomienhet, en personalenhet, en allmän enhet och en beredskapsenhet. Beträffande utrednings-och utrikeshandelsenheterna har utredningen i likhet med statskontoret ejfunnit anledning att föreslå några organisatoriska förändringar. Utredningens förslaginnebär att nämnden tUlförs två tjänster som chef för huvudenhet. kanen tjänst som chef för enhet dras in. Vidare bör inrättas en tjänst som chefför personalenheten. Kostnaderna för de av utredningen föreslagna tjänsternaberäknas löneläge tUl ca . Enligtstatskontorets och utredningens uppfattning föreligger behov av att utredavissa områden närmare bl. a. personaldunensioneringen inom enheterna.Utredningen anser att det fortsatta utredningsarbetet närmast bör fullföljasav jordbruksnämnden med biträde av utomstående expertis eller att en särskildarbetsgrupp bUdas för ändamålet. Utredningensförslag i fråga om jordbruksnämndens styrelse tas upp i yttrandena av statensjordbruksnämnd, statens jordbruksnämnds konsumentdelegation, ,statens pris- och kartellnämnd, LO, TCO-S, /SR, LRF, , , och .