prop · FY0323 · 1975-12-31 00:00:00 — För att tillgodose specieUa önskemål om studieinformation i cirkeln,bör det dessutom finnas möjlighet att tUl-kaUa en särskUd expert, t.ex. enfolkhögskoUärare, en konsulent för studie- och yrkesorientering, en tjänstemanfrän arbetsförmedlingen eller en funktionär frän studieförbundet. Experten bördelta på samma vUlkor som vaiUig expertmedverkan medger, såvida interådgivningen ingår i dennes tjänstgöring vid studieförbundet eller inom denkommunala vuxenutbUdningen. FÖVUXanser att de korttidsutbUdade har ett stort behov av studieorientering.Kommittén bedömer det därför som synnerligen angeläget, att studieförbunden fårresurser för dessa insatser. Studieförbundens ökade personalkostnader förstudieorienteringen bör kunna täckas via bidraget tiU organisationskostnaderna. Det är också nödvändigt, att Prop.1975: 23 97 inslagom studieorientering ingår i all cirkelledamtbUdning. Kostnaderna för detta börkunna täckas genom det ökade bidrag som föreslås till den pedagogiskaverksamheten. FÖVUXföreslår att expertmedverkan för studieorientering skaU kunna genomföras underhögst två av utöver den expertmedverkan, som medges enligtnuvarande bestämmelser. Kommittén bedömer att högst av studiecirklarnakommer att använda möjligheten tiU expertmedverkan av denna typ, vilket skullemedföra en årlig kostnad av knappt 1 milj, kr. FÖVUXframhåller att erfarenheter från såväl försöksverksamheten som studieförbundensreguljära verksamhet visat vUken utomordentiigt stor betydelse studiearbetetbland de handikappade har. I samverkan med väl förgrenade och aktivahandikapporganisationer har studieförbunden goda möjligheter att bygga upp enmeningsfuU och målgmpps-inriktad studieverksamhet. Denna bör självfallet ävenvända sig tUl handikappade, som ej är anslutna till. Kommitténanser att man så långt möjligt bör underlätta för handikappade att delta ireguljära studiecirklar. Detta medför att alla cirkel-ledare kan komma att fådeltagare med handikapp i sina cirklar. Behovet av cirkelledare med vidgadekunskaper om handikapp kommer troligen att öka också av den anledningen; attintresset för studier bland handikappade tilltar om de fär gynnsammarestudieförhåUanden. FÖVUX anser att en utökad cirkelledarutbildning för allcirkelverksamhet är motiverad av bl. a, behovet av ökade kunskaper omhandikappfrågorna. Dessutom bör studieförbunden få vidgade möjligheter atterbjuda intresserade cirkelledare, eh mer omfattande utbildning och fortbildningi den specialmetodik som ibland kan bli aktueU, Ett utökat bidrag tUlstudieförbundens pedagogiska verksamhet för handikappade är också motiverat avbl, a, behovet av kurs- och konferensverksamhet kring handUcappfrågor. FÖVUXföreslår att bidraget tUl studieförbundens pedagogiska verksamhet förhandikappa-, d e skall höjas med 0,3 milj, kr. Därefterföreslås bidraget öka med 0,5 milj. kr. Det uppgår då under det femteåret tUl 3 milj. kr. FÖVUXkonstaterar att läromedelsmarknaden inte kan tillgodose behovet av studiematerialför handikappade utan särskilda statliga stödåtgärder. Som mest akut upplevsbehovet av ett varierat studiematerial anpassat tiU vuxna utvecklingsstörda, t.ex. talböcker och punktskrifts- litteratur för blinda och böcker med text försynskadade. För vuxna med medfödd dövhet eller tidigt erhållna hörseldefekter,vilket medfört att språkinlärningen hämmats, behövs lättiäst vuxenlitteratur.Under för- 7 1975.1 saml. 1975: 23 98 söksverksamhetenhar t.ex. framkommit att det råder en eftersläpning av studiemateriali punktskrift, varför en önskad integrering av synskadade i studiecirklar oftainte kan ske. Kommittén anser att en starkt ökad satsning på produktion avstudiematerial för handikappade är en synnerligen angelägen utbUdningspolitiskuppgift. FÖVUX föreslår att bidraget tUl produktion av studiematerial förhandikappade höjs med 0,4 mUj, kr, och därefter med 0,5 milj,kr. Bidraget uppgår då till 3 milj. kr. under det femte året. F,n. utgår bidrag till teckenspråkstolk för döva ur anslaget tiU de handikappadeskulturella verksamhet, FÖVUX framhåller att eftersom behovet av tolkmedverkanär större än anslaget ger utrymme för, har detta för studieförbundeninnneburit, dels att begränsningar fått göras i studiecirkelverksamheten, delsatt anhöriga fått anlitas som tolkar utan att kunna erbjudas någon ersättning.Kommittén föreslår därför att bidraget till medverkan av teckenspråkstolk istudiecirklar inordnas i bidragsbestämmelserna för studiecirkelverksamheterUigt samma regler som för expertmedverkan, men med hundraprocentig kostnadstäckningoch utan den tidsbegränsning som gäller sådan medverkan. Kostnaderna beräknastiU 0,3 milj. kr. FÖVUXföreslår att statsbidrag skall utgå tUl kostnader för persorUig assistans tUlhandikappad deltagare i studiecirkelverksamhet på liknande sätt som redangäller för folkhögskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Med hänsyn tilldet stora antalet handikappade, som deltar i studiecirklar, torde behovet avsådan assistans vara synnerligen stort inom denna vuxenutbUdningsform,Statsbidrag föreslås även utgå för sådana hjälpmedel, som är direkt nödvändigaför den handikappade i studiesituationen. Kostnaderna för tekniska ochorganisato-riska stödåtgärder för handikappade beräknas till 0,5 mUj, kr, perår. 1folkbildningskungörelsen finns ett särskilt bidrag, som endast utgår tillstudiecirklar i glesbygd. Statsbidrag utgår nämligen för av kostnaderna förresor och traktamenten tUl cirkeUedare för cirkel inom det aUmänna stödområdetenligt 3 § kungörelsen (1970: 180) om statiigt regionalpolitiskt stöd. Dettagäller dock ej för allmän studiecirkel på ort där tre- eller fyraårig linje avgymnasieskolan får anordnas. FÖVUXframhåller att en rad olika problem är förknippade med uppsökande verksamhetoch cirkelstudier bäde utanför tätorterna och inom små tätorter. Svårigheternaatt rekrytera deltagare och ledare ökar som regel med ett växande avstånd tUlstörre tätorter. Vidare är möjligheterna att utnyttja kollektivatransportmedel sämre utanför tätorterna. Prop.1975: 23 99 DettagäUer för alla delar av landet. Kommittén anser det därför motiverat, att detinförs en gränsdragning meUan å ena sidan större tätorter och å andra sidanmycket små tätorter och ren glesbygd, vUken kan ligga tiU grund för ett extrastatiigt stöd tUl cirklar i glesbygd och på mindre orter. Avsikten med ettsådant stöd är att kompensera för högre organisationskostnader och stimiUerastudieförbunden att nå ut bättre tUl korttidsutbUdade utanför de störretätorterna, FÖVUXhar funnit det lämpligt att dra gränsen så, att alla orter räknas som störretätorter där enligt regeringens eller SÖ:s beslut minst treårig linje igymnasieskolan får anordnas, (Orter som har försöksverksamhet medgymnasieskola i glesbygd eller korrespondensgymnasium skall dock ej räknas tilldenna kategori.) övriga delar av landet, där av befolkningen bor,räknas som glesbygd och skall komma i åtnjutande av det glesbygdsstöd FÖVUXföreslår. Någon begränsning till det allmänna stödområdet görs aUtså inte. FÖVUXföreslår att ett särskUt schablonbidrag om . tUlstudieförbundens organisationskostnader i glesbygd skaU inrättas. Detta skulleunder /73 ha inneburit en statlig merkostnad på 3 mUj. kr.Beräkningen har gjorts under föratsättningen att glesbygdsundervisningen hadehaft av den totala verksamheten. FÖVUXförutsätter, att de nuvarande bestämmelserna om statsbidrag avkostnaderna för resor och traktamenten till cirkelledare i glesbygd skallgälla, även med den av kommittén föreslagna ändrade definitionen av glesbygdnär det gäller studiecirkelverksamhet, FÖVUXframhåUer att det är svårare att rekrytera cirkeUedare i glesbygdsområden än itätorter. För att undvika att anställa cirkelledare, som har en mycket längresväg, kan det vara lämpligt att rekrytera cirkelledare frän orten, även omdessa har otUlräcklig gmndutbUdning. FÖVUX anser, att den bristande grundutbildningenkan uppvägas av en utökad utbildning och fortbildning för cirkelledare iglesbygd. Ett särskilt bidrag till studieförbundens pedagogiska verk samhet iglesbygd bör därför inrättas. Bidraget föreslås uppgå tUl 0,6mUj. kr, och höjas tUl 1 milj, kr, . Folkhögskolantillkom ursprungligen, liksom studieförbunden, som en gren avfolkbUdningsarbetet vid sidan av det reguljära skolväsendet. De ämneskurser,som bedrivs vid folkhögskolorna och som alltmer ökar i omfattning, har enligtkommittén visat sig mycket lämpliga som komplement tUl cirkelstudier. FÖVUXhar i sin verksamhet låtit kombinera cirkelstudier med ämneskurser vidfolkhögskola. Kommittén framhåller att såväl deltagarna som cirkeUedarnaupplevde ämneskurserna som stimtderande. Interaatformen var etUigt många enpositiv upplevelse. Deltagama kunde dels koncentrera sig på studierna, dels fåtillfäUe att lära känna andra deltagare, cirkeUedare och lärare. Pedagogisktblev ämneskurserna också en framgång. Samarbetemed studieförbunden ingår normalt i folkhögskolans verksamhet. FÖVUX vUl, medstöd av erfarenheterna från försöksverksamheten, fästa uppmärksamheten på destora utvecklingsmöjligheter, som kombinationencirkelstudier/folkhögskolekurser har. Deproblem, som kan uppstå vid anordnandet av ämneskurser i samarrangemang meUanfolkhögskola och studieförbund, är främst av administrativ art. Exakt vUkaåtaganden som skall ligga på folkhögskolan respektive studieförbundet vidsamarrangemang, bör enligt kommitténs mening avgöras i samråd meUan dessa,FÖVUX utgår från att en del sådana adminstrativa frågor kommer att tas upp avden pågående folkhögskoleutredningen. För att underlätta samarrangemang samtför att vidga möjligheterna att anpassa ämneskurserna tUl de studerandes behovoch önskemål, föreslår FÖVUX att ämneskurser som anordnas i kombination medstudiecirkelverksamhet skaU få förläggas utanför folkhögskolans lokaler ochatt de skaU få omfatta än , dock minst . FÖVUXutgår från att de reformer som kommittén föreslagit när det gäUer uppsökandeverksamhet med undantag av de kostnader som i enlighet medförtroendemannalagen betalas av arbetsgivarna och studiecirkelverksamhetenskall bekostas med aUmänna medel. Om man bortser från den uppräkning som börgöras med hänsyn tiU ökad omfattning av verksamheten och pris- ochlöneförändringar, framgär de totala reformkostnaderna per är inom dessa områdenav följande sammanstäUning. (Sammanställningen avser endast FÖVUX' förslag;LO:s och TCO:s förslag om medel för utbUdning av studieorganisatörer ingåralltså inte.) Prop.1975: 23 101 (milj, kr,) total reformkostnad (FÖVUX) 1 Uppsökande verksamhet på arbetsplatser 2 Uppsökande verksamhet i bostadsområden 3 Försöksverksamhet med introduktionskurser 6 Studieförbundens pedagogiska verksamhet 7 Expertmedverkan för studie-orientering förslagsanslag 8 Studieförbundens pedagogiska verksamhet för handikappade 9 Produktion av studiematerial för handikappade 10 Tolkverksamhet för döva förslagsanslag 11 Tekniska och organisatoriska stödåtgärder för handikappade förslagsanslag 12 Studieförbundens organisationskostnader i glesbygd förslagsanslag 13 Studieförbundens pedagogiska verksamhet i glesbygd Vissa medel kan erhållas från i har dock inte kunnat beräknas. skulle alltså reformen kosta ca 169 milj, kr. per är, volymökning ochjustering med hänsyn till löne- och prisförändringar ej inräknade. FÖVUXföreslår att reformerna träder i kraft den 1 juU 1975. 4.3,1Nya regler för studiemedel SVUXhar ansett det angeläget att även föreslå förändringar av det nuvarandestudiemedelssystemet bl. a. med hänsyn tUl att det är önskvärt med enkla ochschablonartade regler. mångavuxenstuderande kommer att vara hänvisade till studiemedelssystemet, eftersomdet av SVUX föreslagna särskUda vuxenstudiebidraget under ett långt utbyggnadsskedekommer att vara kvantitativt begränsat. För att kunna uppnå en önskvärdsmidighet i systemet föreslås studiemedlen beviljas med ett antalhalvmånadsbelopp för heltidsstudier och helmånadsbelopp for deltidsstudier. Högretotalbelopp och högre bidrag Enligtnuvarande regler beräknas studiemedelsbelopp med utgångspunkt i ettniomånaders läsår. Pågår studierna minskas studiemedelsbeloppetproportioneUt. För nio månaders studier uppgår studiemedlen tiU avbasbeloppet dvs. med ett basbelopp om . För att uppnåadministrativa förenklingar i systemet föreslås som "gmndmodul" enhalv månads heltidsstudier, vilket också föreslås bli den kortaste period förvUken studiemedel skaU kunna beviljas. Grundmodulen föreslås även få omräknastill en hel månads halvtidsstudier. SVUX föreslår att studiemedlens totalbeloppför en halvmånadsperiod heltidsstudier blir 0,080 basbelopp vUket innebär 0,720basbelopp för en normal studietermin om . I jämförelse med nuvarandetotalbelopp för en normal termin innebär förslaget en höjning med . Mednuvarande regler utgår studiebidraget med . för en normal studietermin på4,5 månader. SVUX föreslår att studiebidraget skaH uppgå tUl . per halvmånadsmodulvilket för en normal studietermin innebär . Detnuvarande barntillägget skulle fördelat på halvmånaders moduler utgöra O, 0139basbelopp. I förenklande syfte föreslår SVUX att barntill-lägget skall utgå med0,015 basbelopp per halvmånadsmodul. för studieterminpå jämfört med nuvarande . Enligt SVUX' mening harbamfamUjema störst behov av att studiestödet ger en rimlig ersättning för ettinkomstbortfall . Med hänsyn härtUl föreslår SVUX attbarntillägget inte skall behovsprövas. Enligtnuvarande regler gäller att studiemedel för en termin reduceras med 2/3 av dendel av den studerandes egen inkomst under terminen som överstiger avbasbeloppet (för deltidsstuderande av basbeloppet). Beträffandehänsynstagande tiU makes inkomst reduceras studiemedel för en termin med 40 %av den del av makens inkomst som överstiger två basbelopp (fördeltidsstuderande av basbeloppet). Iförhållande till den studerandes egen förmögenhet reduceras studiemedlen med1/5 av den del av förmögenheten som överstiger sex basbelopp. Studiemedlen förgift studerande reduceras med 1/5 av den del av makarnas sammanlagdaskattepliktiga förmögenhet som överstiger nio basbelopp. I fråga omhänsyntagande tUl den studerandes inkomst gäller olika fribelopp för studerandesom bedriver studier under en termin än enligtföljande. minst4 mån 3,5 mån 3 mån 2,5 mån av basbeloppet (3 400kr.) av basbeloppet (.) av basbeloppet (.) avbasbeloppet (.) av basbeloppet (.) SVUXföreslår när det gäller behovsprövning mot egen inkomst att studiemedlen iförsta hand görs beroende av den effektiva studietiden . EnligtSVUX förslag bör summan av studiemedlen under ett kalenderhalvår och hälftenav den egna inkomsten under samma kalenderhalvår få uppgå till högst ettbasbelopp. Denna regel föreslås ersätta samtliga nuvarande bestämmelser ombehovsprövning mot egen inkomst. Maximala studiemedel i förhällande till egen inkomst. SVUX' förslag. Reduktion:Studiemedel plus hälften av den egna inkomsten får uppgå tiUhögst 1 basbelopp (dvs. Närdet gäller behovsprövning mot makes inkomst föreslår SVUX att den del av makesinkomst som överstiger 2,5 basbelopp skall räknas somden studerandes egen inkomst, I tabell 7 jämförs nuvarande regler och SVUX'förslag beträffande behovsprövning mot egen och makes inkomst. Jämförelse mellan nuvarande regler och SVUX' förslag beträffandebehovsprövning mot egen och makes inkomst Studietid: Beloppeninom parentes är av basbeloppet och utgår därför inte. Ikonsekvens med vad som föreslagits i fråga om behovsprövning mot inkomstföreslår SVUX att hälften av den skattepliktiga förmögenheten som överstigersex basbelopp när det gäller ogift och nio basbelopp när det gäller gift skallräknas som den studerandes egen inkomst. Maximitidför studiemedel - maximering av återbetalningsskyldigheten Mednuvarande regler får studiemedel innehas under högst 16 terminer och får intebeviljas den som är över45 år. Från dessa regler får undantag göras omsärskUda skäl föreligger. SVUX föreslår en ändring av 16-terminersregeln bl. a.för att förbättra möjligheterna att erhåUa studiemedel för korta kurser,eftersom man med nuvarande system anses ha "förbrukat" enstudiemedelstermin även om man t. ex, endast studerat en månad av en termin. Densom utnyttjar nu gällande regler om maximalt antal studiemedelsterminer kanådra sig en återbetalningsbörda som i nuvarande penningvärde uppgår till ca . Ärlig återbetalning kan för den som börjat studera vid 20 åv bU ca . Om ekonomin är svag kan emel- 1975: 23 105 lertiduppskov med återbetalningen medges. Det eventuella belopp som återstår närstudiemedelstagaren fyller avskrivs. SVUXföreslår att ingen skall få bevUjas större belopp i återbetalningspliktigastudiemedel än att den totala återbetalningsskyldigheten, fördelad påbeviljningsåret till och med det år vederbörande fyller , uppgår tillhögst . Detta belopp bör indexregleras genom omräkningtill basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Talet bör vara 0,300basbelopp. Dessutom föreslår SVUX att ingen får beviljas mera studiemedel änatt hans sammanlagda återbetalningsskyldighet uppgår tiU högst 10 basbelopp.En åldersgräns för rätt till studiemedel bör komplettera huvudregelnom maximala återbetalningspliktiga studiemedel i förhållande till antaletåterbetalningsår. SVUX förordar ett dispensförfarande så att en person som kananföra särskUda skäl skall kunna beviljas studiemedel även om han fyllt 60 år.Enligt SVUX bör rätten tUl studiemedel både bidragsdel ochåterbe-talningspliktig del upphöra helt vid . Närdet gäller deltidsstudier föreslår SVUX att deltidsstudiemedel skall beviljasutan prövning av skälen tiU att studierna inte bedrivs på heltid. Dessutomföreslår SVUX att även studiebidrag skall beviljas dem som endast kan erhållaåterbetalningspliktiga studiemedel på grand av att de inte bedriverheltidsstudier . Behörighetskravför rätt till särskUt vuxenstudiestöd Idet föregående har nämnts att SVUX som allmänt behörighetskrav för rätt tillsärskilt vuxenstudiestöd har föreslagit en livligare anknytning tUlförvärvslivet. SVUX diskuterar bl.a. att låta förvärvsinkomsten under tidigareår vara avgörande för om man skall anses behörig till det särskildavuxenstudiestödet. De alhnänna försäkringskassorna noterar uppgifter omtidigare förvärvsinkomster uttryckt i ATP-poäng. För att erhålla ATP-poängmåste man under ett kalenderår haft pensionsgrundande inkomst överstigande ettbasbelopp. Med pensionsgrundande inkomst avses förvärvsinkomster samtersättning vid sjukdom och arbetslöshet. gällde basbeloppet ,, varför man för att erhålla ATP-poäng måste ha en inkomstunder året överstigande . SVUXföreslår att som gmndläggande kvalifikationskrav för rätt till det SärskUdavuxenstudiestödet skall gälla att den studerande under före det årunder vilket studierna skall äga rum haft inkomster av sådan omfattning attför vart och ett av de fem åren fastställts ATP-poäng, Med år med fastställdATP-poäng får jämställas upp 1975: 23 106 tUltre kalenderår under vilka den studerande vårdat eget barn samtkalenderår under vilket den studerande fullgjortmUitärtjänst. SVUXhar bl, a, övervägt att ha ett ålderskrav för rätt tiU vuxenstudiebidrag,EmeUertid ansågs kravet på anknytning till förvärvslivet vara utformat så attdet i praktiken kommer att fungera som en åldersgräns. SVUXföreslår att vuxenstudiebidraget skall differentieras i förhållande tUlantalet år med noterad ATP-poäng. Bidraget skall enligt förslaget utgöraskattepliktig inkomst och vara indexreglerat. SVUX'förslag för en halvmånads heltidsstudier framgår av följande uppställning ATP-poäng ibasbelopp i kr. 5 (klass I) 0,050/halvmånad 425 6 (klass 2) 0,060/halvmånad 510 7 (klass 3) 0,070/halvmånad 595 SVUXframhåller att beskattningen av vuxenstudiebidraget är avsedd att ersättasärskilda regler för behovprövning. SVUX antar att en beskattning av detsärskilda vuxenstudiestödet på kommer att bli vanlig med hänsyn tagentiU nuvarande kommunalskatt och för beräkning av den statliga inkomstskatten. Variationeri inkomst under ett beskattningsår medför i regel avvikelser mellan preliminäroch slutlig skatt. SVUX pekar på att det i ett system med beskattat bidrag ärmöjligt att med jämkning i preliminärskatten ta bort en för den studerandenegativ slutskatteeffekt. Detta gäUer framför allt när man erhållit ettcentralt system för utbetalning och registrering av studiestödsmedel. Även omman använder en för samtliga studerande gemensam schablontabell förpreliminärskatteuttag innebär det enligt SVUX betydande fördelar jämfört medett system med ett icke skattepliktigt bidrag. Vadsom skapar problem när det gäller kombinationen skattepliktiga inkomster ochicke skattepliktiga men behovsprövade studiebidrag är att den sammanlagdamarginaleffekten ofta överstiger , dvs. att en bruttoinkomstökning isjälva verket medför en reell minskning av de disponibla medlen. Sålänge rätten till sociala förmåner är knuten till den beskattningsbara ellertaxerade inkomsten kan den som erhåller studiebidrag få andraförmåner även om den faktiska inkomstnivån inklusive studiebidraget inteskulle motivera detta. Enligt SVUX kan man med en beskattning av bidraget fåen mer rättvis jämförelse meUan olika personers inkomstförhållanden. SVUXföreslår att det särskUda vuxenstudiebidraget skall räknas sompensionsgrundande inkomst eftersom studiebidraget ersätter inkomst avanställning och förlust av denna kan påverka rätten till och storleken avallmän tjänstepension. Ettsystem med beskattat bidrag torde enligt SVUX fömtsätta ett centraltregistrerings- och utbetalningssystem med hjälp av ADB. I samband med dennafråga vUl SVUX erinra om att CSN har fått i uppdrag att fortsättautredningsarbetet rörande ett nytt registrerings- och utbetalningsssystem. SVUXanser att CSN också bör få i uppdrag att beakta konsekvenserna av ett systemmed beskattat vuxenstudiebidrag. Omen förvärvsarbetande har hemmavarande make utan inkomster och avser att studeramedför beskattning av vuxenstudiebidraget att makarna går miste om enskattereduktion på . Har makarna barn erhåUer emellertid den studerandemaken med den lägre inkomsten förvärvsavdrag med maxunalt . SVUXanser inte att ett inordnande av vuxenstudiebidraget i skattesystemet medhänsyn tagen till utfallet av reglerna om förvärvsavdrag och skattereduktionbör föranleda någon särbehandling i skattehänseende av studiebidraget. Aterbetalningspliktigastudiemedel för studerande som får viixenstudiebidrag Vuxenstuderandesom beviljats vuxenstudiebidrag föreslås dessutom få rätt tillåterbetalningspliktiga studiemedel med ett belopp som ungefär motsvarar detsom utgår i nuvarande studiemedelssystem. EftersomSVUX tidigare utgått från halvmånadsperioder, föreslås attåterbetalningspliktiga studiemedel för studerande med rätt till vuxenstudiebidragskall utgå med 0,065 basbelopp per halvmånadsperiod, Samma belopp skall kunnautgå oberoende av vilken bidragsklass den sökande tillhör. Behovsprövnmgav de återbetalningspliktiga studiemedlen för studerande med rätt tUlvuxenstudiebidrag föreslås ske efter i stort samma regler som SVUX föreslagitför övriga studiemedelslagare. För studerande med vuxenstudiebidrag böremellertid inte hänsyn tas till makes inkomst och förmögenhet. Behovsprövningeninnebär för dem med vuxenstudiebidrag att summan av de återbetalningspliktigastudiemedlen och hälften av den studerandes egen inkomst under ettkalenderhalvår får uppgå till högst ett basbelopp.Med egen inkomst jämställs hälften av den egna skattepliktiga förmögenhetensom överstiger sex basbelopp. Avtabell 8 framgår de maximala återbetalningspUktiga studiemedlen som kan utgå iförhållnde till den studerandes inkomst. Beloppen är emeUertid också beroendeav studietiden. Maximala aterbetalningspliktiga studiemedel i förhåUande till egen inkomst Avtabell 9 framgår vilka fribeloppsgränser som gäller vid olika studietider,dvs. vad den studerande maximalt kan ha i inkomster vid sidan avåterbetalningspliktiga studiemedel under det kalenderhalvår som studiemabedrivs. Fribeloppsgränser vid olika studietider SVUXanser att för en förvärvsarbetande med månadsinkomst . medförstudier med det särskilda vuxenstudiestödet en ökning av den disponiblainkomsten. En balanspunkt uppnås vid en månadsinkomst på ca .