mot · FY02484 · 1975-01-21 00:00:00 — om integritetsskydd vid kontroll för att motverka läkemedelsmissbruk, m. m. Den s. k. 15-kronors reformen som innebar en utvidgning av förteckningen över kostnadsfria läkemedel och ändrade regler för rabattering av övriga läkemedel trädde i kraft . Denna reform innebar billigare läkemedel; den enskildes utgift för receptbelagd medicin uppgår till högst . vid varje expeditionstillfälle. Det har emellertid visat sig att efter läkemedelsreformen fler och/eller större mängder läkemedel skrivs ut . Orsakerna till den ökade utskrivningen är inte klarlagda. Man vet således inte om ökningen är medicinskt motiverad eller ej. Det föreligger i varje fall ett medicinmissbruk, både medvetet och omedvetet. Frågan om kontrollåtgärder för att motverka medicinmissbruk har aktualiserats. har haft en kampanj mot överförbrukning av lugnande medel och sömnmedel, och allmänheten har informerats. En kontinuerlig receptkontroll finns också. Provverksamhet med terminaler har startat på tio apotek. Det primära syftet med databehandlingen är att effektivisera verksamheten och öka säkerheten ytterligare. Sekundärt räknar man med att få en fortlöpande produktion av statistik över läkemedelsförbrukningens art och omfattning. Kontrollmöjligheten kan byggas ut till att även gälla andra läkemedelsgrupper än kontrolläkemedel, t. ex. lugnande medel och sömnmedel. Systemet med databehandling innebär att integritetsfrågorna kommer i blickpunkten. Datainspektionen anser beträffande granskningen av förskrivning av kontrolläkemedel att det inte innebär någon från integritetssynpunkt avgörande skillnad om Apoteksbolaget fullgör sina uppgiftsskyldigheter till länsläkare och socialstyrelse genom datasystem i stället för genom användning av nuvarande rutiner. Beträffande det personregister som inrättas anför att någon tillräcklig försäkran ej erhållits som garanterar patienternas integritetsskydd. Apoteksbolaget anför att något entydigt sökbegrepp rörande patienterna inte registreras och att patientuppgifter endast kommer att sparas i systemet . Viss kontroll finns således, när det gäller förskrivning av kontrolläkemedel. Datasystemet kan dock ej ge läkarna den snabba information de behöver vid förskrivning av läkemedel. Personliga medicinkort skulle kunna fylla en stor uppgift. Varje sjukförsäkrad person skulle tilldelas ett medicinkort, på vilket läkaren vid sjukbesöket för in läkemedlets art och kvantitet. Med personliga medicinkort följer inga integritetsproblem. De kan också vara till nytta för läkaren när han/hon skriver ut recept. Man kan också tänka sig att patienten fyller i uppgift om förbrukningen, och man kan därigenom genom rådgivning av sjukvårdspersonalen vid sjukbesöket komma till rätta med alla de oanvända mediciner som år lagras i hemmen. Innehållsdeklaration och sista förbrukningsdag bör vara obligatoriska på läkemedelsförpackningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär 1. att garantier skapas för patienternas integritetsskydd i samband med personregistreringen vid den beslutade provverksamheten med databehandling av recept på apotek, 2. att utredningen företas om införande av personliga medicinkort, 3. att alla läkemedelsförpackningar skall innehålla uppgift om innehållsdeklaration och sista förbrukningsdag.