mot · FY021607 · 1975-01-26 00:00:00 — av fröken m. fl. om ökat anslag till Främjande av hemslöjden. Hemslöjden öppnar möjligheter för många människor till aktivt och meningsfullt skapande. Den förenar unik tillverkningstradition med estetiska och funktionella kvaliteter av utomordentligt slag. I då hushållning med begränsade resurser och strävan till identitet och kontinuitet i tillvaron blivit påtagliga behov tilldrar sig hemslöjden ett nyväckt intresse i allt bredare kretsar. Den ökade fritiden har bidragit till detta. Hemslöjden har, som tidigare framhållits av (KrU 1973:40, KrU 1974:15), en given plats i svenskt kulturliv som en del av vårt kulturarv och bärare av en levande och folklig kultur. har emellertid samhällsinsatserna och den statliga kulturpolitiken i ytterst liten utsträckning inriktats på att stödja och uppmuntra denna del av vårt kulturliv. De folkliga kulturyttringarna och omvårdnaden av det levande kulturarvet, inte minst i form av hemslöjd, hembygdsvård och folkmusik, måste ägnas en väsentligt större uppmärksamhet framöver. Ekonomiskt betyder hemslöjden arbetstillfällen och inkomstmöjligheter för många människor. Socialt betyder den en meningsfylld sysselsättning för människor som har små andra utkomstmöjligheter, inte minst i glesbygdsområden, och som av olika skäl har svårt att hävda sig på den öppna arbetsmarknaden. 1 regionalpolitiken och i strävandena att förbättra de sociala villkoren för människor som har en utsatt ställning på arbetsmarknaden kan - och bör - hemslöjden utnyttjas i betydligt större utsträckning i sysselsättningsskapande syfte. har man från landstingens sida alltmer börjat intressera sig för hemslöjden i ett annat avseende. Man har nämligen på allt fler håll börjat använda sig av kunnandet och erfarenheterna inom hemslöjden för att utveckla en terapiverksamhet som ger både fysisk rehabilitering och psykisk stimulans i betydande mått. Som en ytterligare exemplifiering av den mångsidiga användningen av hemslöjden i olika sammanhang kan vidare nämnas själva hemslöjdsprodukternas värde som miljöfaktor för inredningar och utsmyckningar av olika miljöer. Hemslöjden har fram till i stor utsträckning kunnat trygga en existens på allt hårdare kommersiella villkor och lyckats finansiera uppgifter som uppenbart är av kulturellt och socialt slag på grundval av den kommersiella verksamheten. Detta har emellertid inte kunnat ske utan att man tvingats inkräkta på omfattningen av de kulturella och sociala arbetsuppgifterna och möjligheterna att upprätthålla en kvalitativt högtstående produktion. Kvalitetsprodukter trängs undan av prylar, och den konstnärliga förnyelsen och vidareutvecklingen av slöjdartraditionerna har fått eftersättas. har genom sin traditionella uppbyggnad, sina vitt skilda funktioner, de specifika produktionsformerna med mycket hög arbetsintensitet och den allmänna brant stigande kostnadsutvecklingen stora svårigheter att möta de växande kraven på hemslöjden. De ekonomiska svårigheterna innebär även att åtgärder av mer genomgripande slag och en anpassning av verksamhetsformerna till samhällsförändringarna förhindras eller allvarligt försvåras. Påfrestningarna drabbar inte bara de verksamheter som hemslöjden direkt finansierar med försäljningsintäkterna. Svårigheterna gäller också i hög grad slöjdarna och deras möjligheter att få en arbetsinkomst som är rimlig i förhållande till arbetsinsatsen. Alla dessa förhållanden måste tas med i bilden när man bedömer hemslöjdens framtidsutsikter om verksamheten också fortsättningsvis till helt övervägande del skall bygga på den kommersiella lönsamheten. Att hemslöjdens existens och utvecklingsmöjligheter kan tryggas för framtiden är till väsentlig del ett samhällsintresse. Samhällets stöd till hemslöjden är emellertid alltför otillräckligt för att ge förutsättningar för detta. Det statliga stödet uppgår 1974/75 till . och föreslås nu av departementschefen räknas upp med , vilket är mindre än den automatiska kostnadsökningen. Den tunga posten i det statliga stödet är bidragen till länshemslöjdskonsulentverksamheten, som för /74 tog i anspråk av det beviljade anslaget. har i sin anslagsframställning pekat på att en höjning av anslaget torde vara ofrånkomlig till följd av inträffade och väntade löneoch kostnadsökningar. För bidraget till länshemslöjdskonsulentverksamheten föreslår industriverket en höjning med . Förutom stegrade lönekostnader motiverar industriverket den föreslagna höjningen med att administrations- samt rese- och traktamentskostnaderna måste räknas upp. För de stora länen, som är särskilt kostnadskrävande i fråga om resor och traktamenten, har ytterligare medel utgått i form av särskilda bidrag. föreslår ett belopp på sammanlagt . fördetta ändamål, vilket kan jämföras med att det belopp som utbetalades för /74 uppgick till . Det statliga bidraget till administrations-, rese- och traktamentskostnader för hemslöjdskonsulenterna är avsett att täcka hälften av kostnaderna. ligger emellertid det statliga bidraget kvar på den nivå hemslöjdsutredningen föreslog 1967. Följden är att kostnaderna, med de kraftiga prisstegringar som inträffat , vältrats över på huvudmännen. I praktiken har hemslöjdskonsulenterna högst varierande möjligheter att resa runt i länen, och på sina håll råder uppenbara missförhållanden. För att hemslöjdskonsulenterna skall kunna fylla sina uppgifter på ett till fredsställande sätt, är det enligt vår mening angeläget att den del av anslaget till hemslöjden som här berörts räknas upp till den nivå industriverket förordar. Det finns ett starkt behov av en förstärkning av den nuvarande länshemslöjdskonsulentverksamheten och hemslöjdens resurser för rådgivning och utvecklingsarbete. På det centrala planet har ännu inte hemslöjdsutredningens förslag om en väsentligt utbyggd expertrådgivningskapacitet kunnat förverkligas. Något särskilt stöd till rådgivningsverksamhet och utvecklingsarbete finns inte. Ute i länen har huvudmännen i vissa fall själva gått in och anställt ytterligare en konsulent, och i flera fall har man inrättat assistenttjänster eller halvtidstjänster. Orsaken till detta är framför allt hemslöjdskonsulenternas stora arbetsbörda, om både det textila området och den hårda slöjden skall tillgodoses. I allmänhet har man lämnat företräde åt det textila området, och den hårda slöjden har fått släpa efter på ett olyckligt sätt. En kartläggning pågår inom industriverket av hemslöjdskonsulenternas arbetssituation. Denna kartläggning bör kunna tjäna som delunderlag för upprättandet av en plan för en förstärkning av den nuvarande länshemslöjdskonsulentverksamheten och hemslöjdens resurser för rådgivning och utvecklingsarbete. Inte minst behoven inom den hårda slöjden bör därvid beaktas. I detta sammanhang bör vidare hemslöjdskonsulenternas utbildningsbehov ägnas särskild uppmärksamhet. Stödet till hemslöjden i övrigt Anslagen till främjande av hemslöjden bör enligt vår mening höjas till . för /76 för att, utöver de medelsbehov industriverket pekar på, främst öka stödet till inventeringsverksamheten, och ge utrymme för stöd till expertrådgivning och konstnärligt utvecklingsarbete. Inventeringen av gammal slöjd bör få ett betydligt ökat stöd för att tillgodose angelägna och eftersatta inventeringsbehov och effektivisera verksamheten genom en utbyggd rådgivning och handledning. Vidare bör linberedning och utbildning i linkännedom och husbehovsodling stimuleras. För behovet av att förbättra råvarorna och materialförsörjningen på detta område hänvisar vi i övrigt till motionen 1975:868 om en ökad husbehovsodling av lin. En ökad uppmärksamhet måste över huvud taget ges åt hemslöjdens råvarusituation och hur råvarutillgången skall tryggas. Ett annat utsatt område i detta avseende är sameslöjden. Den situation hemslöjdens kursgård Sätergläntan i nu befinner sig i beror till stor del på att verksamheten fått bygga på stort ideellt arbete och litet samhälleligt stöd. Det är ett riksintresse att den centrala kursverksamheten kan fortgå vid skolan; likväl får skolan endast täckning med statliga bidrag för av lärarlönerna för främst de längre kurserna. Det stöd som i särskild ordning utgår till de kortare kurserna med en bred riksrekrytering är klart otillräckligt. Åtminstone lärarlönerna måste täckas med statliga bidrag för att skolans framtid skall vara säkrad. Med hänsyn till skolans trängda ekonomiska läge har beslutat bidra med ett engångsbelopp på . för att verksamheten skall kunna fortgå tills vidare. har tidigare bidragit med årliga anslag på lägre belopp. ger ett anslag till skolan på . Utan resultat har man sökt olika möjligheter för att skapa garantier för att verksamheten kan fortgå också . Även om en lösning kan åstadkommas, som ger underlag för att fortsätta med de längre kurserna, kvarstår fortfarande svårigheter med de korta kurserna. Med hänsyn till det stora riksintresset av att slå vakt om hemslöjdens centrala kursverksamhet måste staten ta erforderliga initiativ för att skapa garantier för en fortsatt verksamhet vid hemslöjdens kursgård. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att till Främjande av hemslöjden för /76 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att begär en plan för en förstärkning av den nuvarande länshemslöjdskonsulentverksamheten och hemslöjdens resurser för rådgivning och utvecklingsarbete i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att staten måste ta erforderliga initiativ för att skapa garantier för en fortsatt verksamhet vid hemslöjdens kursgård Sätergläntan. () () . () ()