ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021286 · 1975-01-27 00:00:00 — om de homosexuellas situation. Vid riksdagsbehandling av regeringens proposition om ändringar i uttalade bl. a. att en samlevnad mellan två personer av samma kön är en från samhällets synpunkt fullt acceptabel samlevnadsform. Denna uppfattning upprepade 1974, men trots dessa klara ställningstaganden har några konkreta förbättringar i de frågor som aktualiserats av bl. a. ännu inte ägt rum. Den ändring av reglerna för bostadstillägg till sammanboende som beslutade med anledning av regeringens bostadspolitiska proposition innebär t. ex. att sammanboende man och kvinna, som i ansökan uppger sig ha gemensamt hushåll, skall jämställas med äkta makar. Departementschefen avvisade redan i propositionen en lösning som skulle innebära att man förutsatte hushållsgemensakp hos alla sammanboende som inte uttryckligen uppger att hushål Isgemenskap inte föreligger. Denna lösning, som avvisades även av , skulle ha medfört att samtliga grupper av sammanboende - även syskon, arbetskamrater m. fl. - som lever i en ekonomisk gemenskap skulle ha kunnat gemensamt erhålla bostadstillägg. uttalande innebära» de homosexuellas problem i lämpligt sammanhang skulle bli föremål för utredning. Av ett interpellationssvar framgick att regeringen inte anser att någon samlad utredning rörande de homosexuellas situation är aktuell. Denna uppläggning torde betyda att synen på de homosexuellas problem begränsas till vissa isolerade formella bestämmelser. Någon analys eller något program för att bekämpa diskrimineringen av de homosexuella över hela det samhälleliga fältet kommer uppenbarligen inte att utarbetas. Enligt min mening är en mer samlad översyn av de homosexuellas situation och problem motiverad. I tog man i samband med specialfrågan om åldersgräns för sexuellt umgänge upp problemen i en utförlig och vetenskapligt underbyggd rapport, den s. k. Speijerrapporten. Detta har haft stor betydelse för attityderna till homosexualitet. Jag tror att vi skulle kunna uppnå liknande resultat i med en sådan utredning. Den skulle inte heller behöva bli särskilt tidsödande. I* Riksdaxen 1975. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär en allsidig översyn av de särskilda problem som möter de homosexuella i samhället samt förslag till åtgärder för att lösa dessa.
mot · FY021288 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ekonomiskt stöd vid adoption. Man har beräknat att mer än vart tionde äktenskap är ofrivilligt barnlöst. Att genom adoption skaffa ett eller flera barn utgör en möjlighet som de ofrivilligt barnlösa undersöker. Att adoptera ett svenskt barn blir allt svårare då antalet sådana barn, som är tillgängliga för adoption, sjunker stadigt. Orsaker till detta är ändrad abortpraxis, preventivmedel och det socialpolitiska trygghetssystem för ensamstående mödrar som fungerar allt bättre liksom en positiv förändring av synen på den ensamstående modern över huvud taget. Intresset för utländska adoptioner har ökat drastiskt : 1964 kom sex koreanska barn till , 1971 kom närmare 1 000 barn från en rad länder i olika delar av världen. Ett annat inslag i bilden är troligen också ett ökat internationellt engagemang och en bättre identifikation med de svåra situationer som människor, och särskilt barn, har i flertalet utvecklingsländer. Många unga familjer-alldeles oavsett frivillig eller ofrivillig barnlöshet - väljer adoption som ett naturligt och likvärdigt alternativ till att själva föda barn. Genom beslut har beslutats vissa ändringar, som stärker stödet vid eget barns födelse och som ökar möjligheterna för fadern att vara med och dela ansvaret för barnets vård redan från födseln. a. omvandlades moderskapsförsäkringen till en föräldraförsäkring'' med en s. k. föräldrapenning som grundläggande kontantstöd åt alla som väntar eller fått barn. Föräldrapenning utgår med lägst . Detta är en angelägen och betydelsefull reform. För adoptivföräldrar finns emellertid den begränsningen att föräldrapenning utgår endast till dess barnet blivit . Om barnet vid ankomsten är , utgår således föräldrapenning under endast . föreslår i en partimotion att föräldrapenning skall utgå till adoptivföräldrar på samma villkor som till andra föräldrar, om adoptivbarnet är . Utgifterna i samband med själva adoptionen är betydande. Kostnaderna för adoption av svenskt barn är ringa. Kostnaderna för adoption av utländska barn växlar, enligt uppgift vanligtvis . Detta utgör ett hinder för många unga familjer. Förhållandet kan sålunda bli att lämpliga unga familjer önskar adoptivbarn som ersättning för ofrivillig barnlöshet men på grund av bristande ekonomiska resurser tvingas att avstå från att genomföra adoptionen. Kostnaderna i form av mödra- och sjukhusvård som samhället får bära i samband med att barn föds är icke ringa. Det finns starka skäl för att de som önskar adoptera ett barn får ekonomiskt stöd av samhället för att genomföra adoptionen. Möjligheterna att bereda ekonomiskt stöd för adoption och skälig omfattning av sådant bör utredas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om utredning rörande ekonomiskt stöd till adoptivföräldrar för kostnader i samband med en adoptions genomförande. () ()
mot · FY02129 · 1975-01-14 00:00:00 — angående formuleringen av hemställan i riksdagsutskotts betänkande. Enligt riksdagsordningens 4 kap. 8 § skall utskott avge betänkande i ärende som hänvisas till utskott. Utskottens betänkanden avslutas med en hemställan. Denna hemställan ligger till grund för beslutsfattande. De olika utskotten använder f. n. olika formuleringar när det gäller hemställan. Det gäller särskilt i de fall då utskottets hemställan inte innefattar vare sig bifall till eller avslag på de förslag som man behandlat. Således förekommer inom att en motion anses besvarad med vad utskottet anfört. Andra utskott använder formuleringen att motionen inte föranleder någon åtgärd, att motionen inte föranleder någon vidare/särskild åtgärd eller att motionen lämnas utan åtgärd. De flesta utskott har således en formulering som täcker de mellanfall då ett förslag varken bifalles, helt eller delvis, eller helt avslås. Endast några få utskott har en striktare praxis och använder endast formuleringen avslag eller bifall i sin hemställan. Det kan i vissa fall finnas skäl för en formulering, som inte innebär vare sig bifall till eller avslag på ett förslag. Det kan gälla i de fall då förslag i enlighet med en motion redan är på väg eller då en utredning befinner sig i ett slutskede eller då en förändring av det slag som motionen påyrkar ändå kommer att vidtas. I sådana fall innebär utskottets yttrande vanligen inte att man motsätter sig motionens förslag, utan endast att man anser att ett initiativ inte är nödvändigt just vid det aktuella tillfället. Det är under alla omständigheter ett önskemål att utskottens hemställan och därmed beslut har en enhetlig terminologi. Det bör därför uppdras åt att framlägga ett förslag till en sådan enhetlig terminologi. Med anledning av det anförda hemställer jag att beslutar om en enhetlig terminologi i fråga om hemställan i utskottens betänkanden.
mot · FY021290 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar och i om ökade möjligheter för frivilligorganisationer att bistå sjuk Den svenska sjukvården har under genomgått en radikal förändring som särskilt yttrat sig i riklig tillgång på teknisk utveckling och specialutbildad personal. Denna utbyggnad har varit kostnadskrävande för samhället, och det torde ej finnas utrymme för ytterligare ekonomiska insatser för en reform av sjukvården. Sålunda kommer de ekonomiska ramarna inte att kunna medge den ökning av personaltillgången inom sjukvården som kan anses önskvärd för en i vid mening mänskligare vård. Utvecklingen har gradvis medfört stora fördelar för sjuka människor, och någon kritik skall ej heller riktas mot reformen som sådan. Det kan emellertid konstateras att patienternas individuella behov, liksom i vissa sammanhang omhändertagandet av patienternas anhöriga, inte i tillräcklig grad kan beaktas inom den ordinarie sjukvårdsorganisationen. Vi tänker då på de problem som avser livsåskådningsfrågor av mer personlig art, behov av tröst och hjälp från medmänniska till medmänniska, som den sjuke har jämsides med de problem som medicinalpersonalen har att lösa. Samma behov uppstår hos anhöriga till patienterna, särskilt vid dödsfall. I dessa fall erbjuds en medikamentell behandling, fastän ett medmänskligt omhändertagande vore att föredra från många synpunkter. Om inte fler lösningar för att tillgodose detta problem erbjuds, bör man inte bortse från den möjlighet till psykiskt stöd som kan lämnas på frivillig väg av ideella organisationer, t. ex. de religiösa samfunden. Medlemmarna i dessa organisationer ser det som en angelägen uppgift att lämna stöd och hjälp till medmänniskor i kritiska situationer. Säkert skulle de i högre grad än fylla en uppgift inom sjukvården, om de blott bereddes tillfälle att ta kontakt med patienter och deras anhöriga. Från de vårdbehövandes sida finns säkert också i många fall självklara önskemål om att få kontakt med personer inom de ideella organisationerna. Vad samhället i detta sammanhang bör se som en uppgift är att bereda de vårdbehövande en möjlighet att på ett enkelt sätt komma i förbindelse med medlemmar i sådana organisationer. Detta skulle kunna ordnas på det sättet att organisationer som vill utöva denna omsorg inom patientvården får anmäla sitt intresse härav. En förteckning på dessa erbjudanden och telefonnummer för akuta kontakter med organisationerna i fråga borde då tillhandahållas de vårdbehövande och deras anhöriga, t. ex. vid sjukhusens akutmottagningar. Åberopande det som anförts hemställs att anhåller att regeringen verkar för de i motionen föreslagna åtgärderna.
mot · FY021293 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Bidrag till . har för /76 begärt ett anslag på . Departementschefen förordar ett anslag på . För /75 begärdes och beviljades ett anslag på . I en motion från fem folkpartiledamöter begärdes att anslaget skulle höjas till . Motiveringen varatt , efter det att bidragsansökan ingivits till Kungl. Maj:t, beviljades endast halv rikskollekt mot beräknad hel som man tidigare uppburit; dessutom hade hänsyn ej tagits till ökade arbetsgivaravgifter. Detta innebar en inkomstminskning på uppskattningsvis . samt en utgiftsökning på . avstyrkte motionen med motivering att stiftelsen inte begärt någon ytterligare bidragsökning efter det att Kungl. fattat beslut om rikskollekter och att frågan om en ytterligare bidragsökning därför inte varit föremål för prövning under budgetarbetet /75 samt att den av Kungl. förordade medelsanvisningen överensstämde med vad stiftelsen begärt. S:t Lukasstiftelsens strävan att hjälpa människor, vilkas svårigheter och nedsatta hälsa har sin grund i psykiska konflikter och svaghetstillstånd, svarar mot ett verkligt behov. Vänteköerna till mottagningarna är långa, och det är många som söker få del av den utbildning stiftelsen ger. Den efterfrågan som verksamheten möter är en bekräftelse på att behövs. Dess speciella möjligheter till psykoterapi och själavård och spridande av kunskap om helhetssynen på människan gör det synnerligen angeläget att dess verksamhet inte minskas utan i stället ges möjlighet att utvidgas. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av .
mot · FY021294 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i och Måbrink om de homosexuellas situation. har i liera sammanhang diskuterat de homosexuellas problem. Krav har rests på att de homosexuellas situation skall göras till föremål för en grundläggande översikt efter mönster från den nederländska s. k. Speijerrapporten. Från regeringshåll har man intagit ståndpunkten att de homosexuellas problem bör tas upp inom de specialområden där de aktualiseras. 1 vissa fall, där frågorna har en mycket konkret karaktär, är detta givetvis i och för sig motiverat. Vi har också i anslutning härtill motionerat om initiativ för att innefatta homosexuellas samlevnad i familjerätten. Men frågan har ett större, allmänt perspektiv. Detta tillgodoses inte genom begränsningen till vissa, f. ö. ibland rätt snäva, specialfrågeställningar. De homosexuellas situation präglas av en allmän diskriminering, som stöder sig på felaktig begreppsbildning och fördomar. Det är detta totalperspektiv som oundgängligen i en eller annan form måste angripas, om den sociala diskrimineringen skall kunna nedkämpas och avskaffas. Det är denna insikt Speijerrapporten i tagit som utgångspunkt. Erfarenheterna synes också klart visa att denna syn varit riktig och att rapporten fått positiva verkningar. De specialfrågor som i någon form kan aktualisera initiativ från regeringens sida har sagts vara vissa rättsfrågor. Detta täcker dock på intet sätt de väsentliga aspekterna på frågan. Dessa är av vida mer allmänt social natur. Det finns ett omfattande material, som belyser hur diskriminering och fördomsfullhet mot homosexualitet och homosexuella är spritt inom skilda delar av statsförvaltningen och hur det t. o. m. förekommer i attityder inom skolväsendet - betänkligt med tanke på risken för att fördomarna överförs till den yngre generationen. Medicinska och psykiatriska värderingar av homosexualiteten synes också i skilda sammanhang uppvisa ståndpunkter som är både vetenskapligt och socialt-politiskt oacceptabla. Frågan har också en allmän konstitutionell aspekt i det att den berör medborgarrätten och rätten att inte diskrimineras i skilda sammanhang. De homosexuella står här i samma situation som många andra grupper - kvinnorna, de nationella minoriteterna m. fl. - som i skilda hänseenden har ett sämre innehåll i sin medborgarrättsliga ställning än övriga. Det är oförenligt både med socialismens och den borgerligt-demokratiska åskådningens medborgarrättsbegrepp och konstitutionella syn att godkänna sådan diskriminering. Vi fasthåller vid kravet på att en utredning av den modell Speijerrapporten representerar är angelägen och motiverad. Det finns alltför mycket av sociala och institutionella förhållanden i det nuvarande samhället vilka underbygger fortsatt diskriminering och fördomar för att man skall kunna angripa detta med rättsliga delreformer. Det gäller att på bred front angripa ett omfattande socialt mönster. Mot bakgrund av det anförda får undertecknade hemställa att hos regeringen begär en utredning om de homosexuellas samhälleliga situation efter mönster av den nederländska s. k. Speijerrapporten. (vpk) (vpk)
mot · FY021297 · 1975-01-27 00:00:00 — av om en utredning rörande familjens situation. Bland barn och ungdom har beteendestörningar blivit allt vanligare . Detta gäller inte minst de aggressiva och destruktiva formerna. och har i en rapport om unga lagöverträdare visat att personlighetsdaningen under barnaåren är av mycket stor betydelse för anpassningen i samhället. Genom ett stort antal vetenskapliga arbeten och studier har man också kunnat visa att är av grundläggande vikt för varje individ och att hemmet därvid spelar en avgörande roll. Barnen skall då få sitt behov av grundtrygghet tillgodosett. Samhället har emellertid mest sysslat med och satsat resurser på åtgärder utanför hemmet, såsom inom förskolans och skolans ram. Det är därför nu angeläget att rikta uppmärksamheten mot familjen, där individen alltså bäst upplever grundtryggheten och får de första kontakterna, vilka senare är avgörande för hela livet. För att familjen skall kunna fungera på ett bra och riktigt sätt måste den ges en stabil socio-ekonomisk trygghet. Detta är nödvändigt för att varaktiga relationer mellan individerna inom hemmet skall kunna bestå. I dagens läge har vi emellertid i vårt samhälle knappast något som speciellt gynnar familjens stabilitet. Skilsmässor är lätta att genomföra, allt flera barn har ensamstående föräldrar, familjens ekonomiska situation har försämrats, i fullständiga familjer anser sig ofta båda föräldrarna av ekonomiska skäl tvingade att ha förvärvsarbete utanför hemmet. Dessa omständigheter och bristen på reell valfrihet i fråga om typ av barntillsyn gör att många små barn inte får någon chans att känna grundtryggheten inom familjens ram. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anhålla att regeringen låter verkställa en förutsättningslös utredning om familjens situation, att ligga till grund för åtgärder ägnade att bland annat öka valfriheten i fråga om barntillsyn för såväl ensamstående som makar med barn.
mot · FY021298 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar Ulander och i om förbud mot epoxymaterial. Framställning av nya kemiska produkter har kommit att beröra allt fler användningsområden bl. a. inom byggnadsindustrin. Ofta har övergång till nya produkter skett genom att dessa produkter varit något effektivare än gamla. Någon hänsyn till eventuella skaderisker har inte tagits. Epoxymaterial har vunnit ökad användning. Enligt en artikel i nr 2/75 uttalar anställda som arbetar med materialet farhågor för hälsan. Att anledning därtill finns står utom allt tvivel. Att epoxyhaltiga material kan framkalla skador i form av allergiska eksem är ett faktum. Arbetarskyddsstyrelsen arbetar f. n. med anvisningar för användandet av detta material. dessa anvisningar utarbetas ökas användningen av epoxyhaltiga material. När det gäller plattsättning har man börjat använda sådana material i bruk, isolering och fogar. De fördelar detta material har jämfört med traditionellt material kan aldrig rättfärdiga de hälsorisker som ett användande äventyrar. Med hänsyn till det anförda hemställs att hos regeringen begär att förbud utfärdas mot epoxymaterial när annat ofarligt ersättningsmaterial finns.
mot · FY021299 · 1975-01-27 00:00:00 — om inrättande vid av en tjänst som biträdande överläkare i reumatologi. på har genom sin klinikchef, professor , i skrivelse av till sjukhusets direktion framhållit bl. a. behovet av en biträdande överläkartjänst. Denna begäran motiverades av 1) behovet av reumatologisk expertis för de reumatiskt sjuka barn som skulle kunna få vård inom sjukhusets avdelning för barnrehabilitering, 2) den trängda situationen vid öppna mottagning. Sjukhusets direktion tillstyrkte klinikchefens begäran, då man ansåg att en tjänst för biträdande överläkare borde inrättas vid för att tillgodose dels behovet av reumatologisk expertis för reumatiskt sjuka barn, dels behovet av ytterligare läkarpersonal för intern konsultationsverksamhet vid öppna mottagning. och föredragande departementschefen har dock inte ansett sig kunna biträda klinikchefens och direktionens begäran, vilket emellertid inte kan tolkas så att de ifrågasätter att behov finns av ifrågavarande tjänst. F. n. finns det endast en barnreumatologisk enhet i landet, nämligen den specialavdelning med 18 vårdplatser som inrättats på i . Styrelsen för tillsatte en utredningsgrupp med uppgift att utreda vårdbehovet för reumatiskt sjuka barn i landet. Av den företagna utredningen framgår att ca 250 barn med reumatoid artrit vårdas på pediatrisk klinik eller på den barnreumatologiska avdelningen i . Patientgruppen är liten, vilket bl. a. medför att de pediatriska klinikerna får alltför få fall för att kunna utveckla en egen erfarenhet av de svåra problem som denna sjukdom ofta ger upphov till. För att handlägga de svårare fallen krävs ett specialistteam med barnreumatolog, reumakirurg, specialtränad sjukgymnast och annan vårdpersonal. Specialavdelningen i svarar för drygt 1/3 (ca 90 patienter ) av barn med reumatoid artrit, som får sluten vård. Den av initierade utredningen ansåg emellertid att det fanns behov av ytterligare en vårdenhet för kvalificerad vård av reumatiskt sjuka barn. Genom utredningens medverkan skapades också förutsättningar för en vård enhet med åtta platser på för barnrehabilitering. Frågan om en reumatologisk konsult, vilket är en nödvändig förutsättning för att vårdenheten skall fungera tillfredsställande, är alltså olöst. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att till sjukhusets: Driftkostnader för /76 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . för inrättande av en tjänst som biträdande överläkare i SKBe 1 vid vid sjukhuset. GOTAB 75 8770 S 1975
mot · FY0213 · 1975-01-10 00:00:00 — av om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer. Arbetsgivaravgiftens verkningar för religiösa och humanitära organisationer, vilka till stor del finansierar sin verksamhet med insamlade medel, liksom för övriga ideella organisationer är en fråga som tagits upp i alltsedan avgiften infördes . och har därvid uttalat förståelse för de av olika motionärer framförda synpunkterna att avgiften - i synnerhet sedan den fyrdubblats i jämförelse med när den infördes - utgör en tung belastning för organisationerna. Utskottets majoritet har emellertid ansett att kompensation skall ernås med direkta bidrag. När frågan behandlades avvisades sålunda förslag om befrielse från avgifter med hänvisning till de generella anslag som utgår till de berörda organisationerna. Utskottet hänvisade till att detta anslag, som infördes med , statsverksproposition upptagits till och av kulturutskottet föreslagits ytterligare bli höjt till . Det är i och för sig värdefullt att detta generella anslag tillkommit och inte obetydligt höjts under föregående år. Det måste emellertid ses som ett allmänt stöd betingat av den, inte minst för samhället, värdefulla verksamhet som de berörda organisationerna bedriver i synnerhet bland ungdom. Stödet måste också ses som en väg att jämställa de religiösa och ideella organisationerna med och dess beskattningsrätt. Enligt min mening bör alltså oberoende utgående generellt stöd till de religiösa och ideella organisationerna - t. ex. frikyrkor och hjälporgan som Röda korset, och Rädda barnen - ej belastas med arbetsgivaravgift. Höjningen av löneskatten har lett till viss inskränkning av dessa organisationers verksamhet, vilket är ytterst beklagligt. Alla de medel som insamlas till här berörda organisationer bör i största möjliga utsträckning användas för direkt humanitär hjälp. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag, under innevarande år, om borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer.