mot · FY02979 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar och om hus. förfogar över moderna, väl fungerande lokaler anpassade till den nya enkammarriksdagens arbetsformer. Det centrala läget i hjärtat av med närheten till allmänna kommunikationer och annan service är som ofta framhållits en stor fördel. Flyttningen från de gamla riksbyggnaderna till de nya lokalerna vid har i många avseenden inneburit väsentliga förbättringar i arbetsförhållandena för ledamöter liksom för tjänstemännen. Mot det nya har bl. a. anförts att den yttre gestaltningen är anonym, dvs. att det inte ser ut som ett traditionellt riksdagshus, och att läget inte är tillräckligt representativt. Vi delar inte den värderingen. En modern folkstyrelse kan mycket väl bedriva sitt arbete i en modern byggnad. Avgörande bör dessutom vara funktionsdugligheten i vid bemärkelse - innefattande bl. a. riksdagsledamöternas närhet till samhällslivet i övrigt och inte minst de allt viktigare möjligheterna till kontakter mellan väljarna och deras valda ombud. Från sådana synpunkter torde det nya vara överlägset varje annat diskuterat alternativ. Mot bakgrunden av allt det utredningsarbete som pågått - och som under enbart har kostat skattebetalarna ca 5 milj. kr.-borde kunna bestämma sig för att stanna kvar vid och i samarbete med kommunen ytterligare förbättra arbetsmöjligheterna i det nya samt planera för den framtida expansion som torde bli nödvändig. När vi från bl. a. folkpartihåll föreslog att skulle fatta ett sådant beslut blev likväl resultatet endast ett uppdrag åt förvaltningsstyrelsen att utreda dels förutsättningarna och kostnaderna för permanenta lokaler för vid genom långtidskontrakt med alternativt förvärv av berörda fastigheter, dels bearbeta vissa ombyggnadsförslag gällande . De utredningsresultat som förvaltningsstyrelsen i början av höstsessionen 1974 presenterade för är i flera hänseenden uppseendeväckande. För det första har plötsligt en av de tidigare grundförutsättningarna för utredningsarbetet, liksom för den nordiska arkitekttävlingen, radikalt ändrats genom att kanslihuset fått tas med i beräkningarna. För det andra tycks man mena att alla tidigare kända kostnadsberäkningar varit grovt missvisande. Förvaltningsstyrelsen anser t. o. m. att det i själva verket skulle bli billigare för att efter omfattande ombyggnadsarbeten i de gamla riksbyggnaderna och i kanslihuset in flytta tillbaka till än att stanna kvar vid . För att få den ekvationen att gå ihop har man dock bl. a. bortsett från grundförstärkningskostnader på kanske 50-60 milj. kr. och satt markvärdet på till . Som jämförelse kan nämnas att markvärdet på har beräknats till ca 40 milj. kr. Förvaltningsstyrelsen har inte heller tagit med några evakueringskostnader eller kostnader för nya lokaler för de statsdepartement m. m. som flyttas bort från kanslihuset. Vidare har man räknat med 20 96 lägre kostnader för drift och underhåll i Helgeandsholmsalternativet än i Sergelstorgsalternativet och infört lägre avskrivningsprocent (0,42 96) än den av utredningsmannen föreslagna (1,67 96) under de som bildar underlag för kalkylen - detta trots att några kostnader för grundförstärkningsåtgärder ej medräknats. De nu presenterade kostnadsberäkningarna för ombyggnad på kan ses mot bakgrunden av vissa tidigare beräkningar, som redovisats för . Det bör också inskjutas att ombyggnad alltid har ansetts vara avsevärt dyrare än en fullständig rivning och nybyggnad, vilket av andra skäl är otänkbart. I utredning hus 1968 uppskattades ombyggnadskostnaderna till 187 milj. kr. I detta belopp inkluderades 25 milj. kr. för grundförstärkning, 25 milj. kr. för markvärdet och drygt 30 milj. kr. för räntor (5,75 96) . Om man tar hänsyn till kostnadsutvecklingen (byggnadskostnadsindex), skulle detta motsvara ett belopp på nära 300 milj. kr. penningvärde och med samma ökningstakt i fortsättningen ca 450 milj. kr. Då bör dessutom observeras att byggnadskostnaderna ökat drygt dubbelt så mycket som . kostnadsberäkningar 1972 resulterade i ännu högre belopp, eller minst 255 milj. kronor (varav . för grundförstärkning och ungefär lika mycket för räntor ) penningvärde. Detta skulle efter indexuppskrivning motsvara drygt 300 milj. kr. penningvärde och med samma utvecklingstakt som . Förvaltningsstyrelsen beräknar nu ombyggnadskostnaderna till drygt 120 milj. kr. kostnadsläge, inkl. 25 milj. kr. som under alla omständigheter bedömts behöva läggas ned på riksbyggnadernas f. n. eftersatta underhåll. Dessa beräkningar synes i huvudsak ha godtagits av . Styrelsen har dock i sitt remissyttrande ansett att kostnaderna bör skrivas upp med 10 96. har däremot ifrågasatt förvaltningsstyrelsens beräkningar på en rad punkter och anser att dessa i olika avseenden är tilltagna i underkant. anser för sin del att det av förvaltningsstyrelsen redovisade utredningsmaterialet bl. a. i ekonomiskt avseende är ofullständigt och till sina slutsatser problematiskt. Enligt mening bör ekonomiska (och tekniska) aspekter utredas vidare innan ett godtagbart beslutsunderlag föreligger. Det är inte möjligt att av det föreliggande utredningsmaterialet få någon klar uppfattning om i vilken utsträckning och på vilket sätt de nu kostnadsberäknade ombyggnadsalternativen skiljer sig från de tidigare av och prisnämnden kostnadsberäknade ombyggnadsförslagen. Även om de nu föreslagna åtgärderna skulle innebära minskade ingrepp i de gamla byggnaderna, vilket självfallet i och för sig vore önskvärt, har dock nu även kanslihuset tagits in i ombyggnadsprogrammet. Den del av kostnaderna som faller på ombyggnaden av kanslihuset synes uppgå till inemot av totalkostnaden (och av årskostnaden). Mot bakgrunden av det anförda kan naturligtvis inte de nu redovisade utredningarna ligga till grund för ett ställningstagande av till något av ombyggnadsalternativen på . Investeringar av den storleksordning som det kan bli fråga om måste givetvis noga övervägas innan beslut kan fattas. När det så gäller kostnadsjämförelserna mellan alternativen och kommer ytterligare en väsentlig faktor in i bilden. Såsom har framhållit - i ett mycket omfattande remissyttrande till - påverkas kostnaderna för Sergelstorgslokalerna, som ju redan finns färdiga, i endast en mindre del () av framtida kostnadsstegringar (konsumentprisindex). Detta innebär att då enligt förvaltningsstyrelsens förslag skulle flytta in i ombyggda lokaler på , dvs. , blir kostnadsrelationerna mellan de båda alternativen helt andra än de nu redovisade. Om man räknar med att konsumentprisindex i fortsättningen ökar lika snabbt som byggnadskostnadsindex, vilket torde vara långt ifrån säkert, skulle enligt kommunens offert kostnaderna för Sergelstorgsalternativet öka med (X ), medan kostnaderna för Helgeandsholmsalternativet skulle öka med . Självfallet minskar denna väsentliga kostnadsskillnad till Helgeandsholmsalternativets nackdel om man, såsom förvaltningsstyrelsen och gjort, räknar med en övervältring på Sergelstorgsalternativet av diverse kostnader för exempelvis grundförstärkning och olika upprustningsåtgärder rörande de gamla riksbyggnaderna som ändå förr eller senare måste göras. Sådana kostnader bör dock, sedan numera rivningshotet synes avvärjt, bedömas för sig i stället för att komplicera bilden av de ekonomiska jämförelserna mellan de nu föreliggande huvudalternativen eller . Eftersom förvaltningsstyrelsen inte underkastat utredningsförslagen sedvanlig remissbehandling har , dit ärendet hänvisats för beredning, berett ett stort antal berörda myndigheter och organ tillfälle att yttra sig över förslagen från förvaltningsstyrelsen. Denna remissbehandling, som skett under stark tidspress, har resulterat i ett omfattande material, 1* 1975. som det givetvis hade varit värdefullt om förvaltningsstyrelsen haft tillgång till före framställningen till . Med hänvisning till att vi på anförda skäl anser Sergelstorgsalternativet så självklart överlägset återflyttningsalternativen finnér vi inte anledning att här närmare diskutera de kritiska omdömen från bl. a. stadsbilds- och miljösynpunkter som från många tunga remissinstanser har anförts mot förvaltningsstyrelsens förslag - särskilt gäller detta den föreslagna gångbron över och påbyggnaden på riksbankshuset. att beslutar kvarstanna i nuvarande byggnader vid och uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att uppta förhandling med både om långtidskontrakt för dessa och om möjligheter till framtida expansion i närliggande hus.