mot · FY02941 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om uppförande av industrihus som kommunalt beredskapsarbete. Sysselsättningsläget har under de rådande gynnsamma konjunkturerna varit gott. Många bedömare anser dock att vi nu går mot en nedgång och att det åter blir kärvare på arbetsmarknaden. De orter som särskilt hårt drabbas vid lågkonjunkturer är de bruksorter och andra samhällen som har ensidigt sammansatt industri. Det kännetecknande för dessa orter är att de har en enda stor industri med ofta tunga arbeten och en i flera fall inte alltför lockande arbetsmiljö. Dessa industrier som i stor utsträckning är beroende av utlandsmarknaden är ytterst känsliga vid en konjunkturnedgång då inte bara de anställda utan hela kommunen hårt drabbas. Vi har i tidigare motioner framhållit norra som exempel på en region med ensidigt näringsliv, där en kris inom stålsektom skulle beröra hela den norra länsdelen. var arbetsläget och framtidsutsikterna i detta område mycket oroande, vilket föranledde stor aktivitet från främst den politiska och fackliga arbetarrörelsens sida. Genom uppvaktningar för regeringen, offentliga möten med medverkan av representanter för regeringen, länsorgan, företag, fackliga organisationer och kommuner samt i motioner och interpellationer i uppmärksammades sysselsättningssvårigheterna i norra . Myndigheterna har också, glädjande nog, insett att åtgärder varit nödvändiga både för att hjälpa den industri som redan finns och för att få andra sysselsättningstillfällen till stånd. Även har genom beslut klart sagt att i fråga om regionalpolitisk! stöd särskild hänsyn skall tas till områden intill det allmänna stödområdet. I detta sammanhang har bl. a. Norduppland angivits. Som ett resultat av denna viljeinriktning kan nämnas att lokaliseringsstöd lämnats till industrier i norra . Regeringen tillsatte föregående år en speciell arbetsgrupp för , där osäkerheten varit särskilt stor. Som ett resultat av bl. a. dess arbete får väl ses etablering där, om än till att börja med i mindre omfattning. har vidare haft en särskild arbetsgrupp för Norduppland. och landshövdingen personligen har gjort energiska insatser för industrilokaliseringen både där och i . I ett svar på en interpellation av förklarade också arbetsmarknadsministern att lokaliseringspolitiska insatser för att motverka regional obalans utanför stödområdet är nödvändiga och får bedömas i varje särskilt fall. Även om arbetsläget i flera fall varit bättre än för bara två till , så kvarstår problemet i orter med den ensidigt inriktade industrisysselsättningen och dess stora känslighet vid lågkonjunkturer. Även en kommun av storlek har stora problem fastän de där är de motsatta, nämligen en stark underförsörjning i fråga om tillverkningsindustri. Framför allt är det dock de mindre samhällena i norra och på andra liknande platser i landet som behöver stöd för att få ett mera allsidigt sammansatt näringsliv. Det har visat sig svårt för småföretagen att lokalisera sig till orter med en dominerande tung industri. Möjligheterna för kommunerna att uppföra industrihus som beredskapsarbete har tyvärr inskränkts eller nästan omöjliggjorts i och med nya direktiv från AMS:s sida. I direktiven sägs bl. a. att de företag som skall förhyra lokaler som uppförts som kommunalt beredskapsarbete skall ha lokal avsättning, vilket väl får tolkas som avsättning inom den egna kommunen eller tätorten. Därmed är möjligheterna starkt begränsade. Många småföretag är i starkt behov av bättre lokaler inte minst i samband med kraven på en förbättrad arbetsmiljö, men för de flesta är det av ekonomiska skäl inte möjligt att bygga eget. kommun fick uppföra ett industrihus på ca 2 000 m' som beredskapsarbete, och där sysselsätts drygt 40 personer. I köpte kommunen industrilokaler i samband med en företagsnedläggelse, och den nya industri som där inrättats har visat att det var en riktig satsning. Det är flera fördelar med industrihus. Man kan ta till vara mark och resurser bättre, man får en riktigare lokalisering av företagen, en bättre arbetsmiljö och det ger sysselsättning inom byggnadssektorn. Vi förstår att AMS velat skärpa villkoren för att få bygga industrilokaler som beredskapsarbete, emedan många kommuner varit alltför ambitiösa vilket resulterat i att lokaler står tomma. Trots medvetandet om detta förhållande vågar vi ändå påstå att det behövs ytterligare satsningar på industrihus som beredskapsarbete men med en mera selektiv bedömning. Det är ju knappast möjligt för en kommun att utan statligt stöd bygga industrihus, då kommunallagen förbjuder subventioner och då man som regel av ekonomiska skäl inte har längre amorteringstider än , vilket medför alltför höga hyreskostnader för företagen. För att fä ett mera differentierat näringsliv och tryggare utkomstmöjligheter för människorna i orter med ensidig näringsstruktur önskar vi en uppmjukning av bestämmelserna beträffande uppförande av industrihus som beredskapsarbete på sådana platser. Som exempel på orter i norra som skulle behöva ökad småföretagsamhet kan nämnas , , , , och . Helt klart måste förutsättningarna bedömas från fall till fall, men en allmänt sett mera generös bedömning anser vi nödvändig. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen hemställer om en översyn av och förslag till ändrade bestämmelser beträffande uppförande som kommunalt beredskapsarbete av lokaler för småindustri och hantverk i enlighet med motionens syfte. () ()