mot · FY021872 · 1975-03-19 00:00:00 — a. kommunförbundens länsavdelningar nominerar ledamöter som därefter skall utses av regeringen. Denna tanke har med rätta kritiserats för att vara både centralistisk och korporativistisk. Den bör därför icke få stå som modell för det regionala lekmannainflytandet på andra områden, och propositionens förslag i denna del bör därför avvisas. Den rimliga lösningen måste i stället vara att de folkvalda landstingen utan begränsningar får rätt att utse ledamöter i eventuella regionala styrelser. Denna princip bör givetvis även gälla de ledamöter i enhetsstyrelserna som skall företräda allmänna intressen. Också här bör en renodlad länsdemokratisk princip tillämpas vid val av styrelseledamöter. Anslagssystemet är ett viktigt medel för att möjliggöra en ordentlig decentralisering av beslutsfunktioner och tillgodose och regeringens möjligheter att utöva en viss styrning. Det system för anslagsfördelning som föreslås i propositionen utgår av naturliga skäl från ett antagnings- och organisationssystem som bl. a. innebär generell antagningsbegränsning och regionstyrelser. I det föregående har vi yrkat avslag på dessa både punkter. Det gör det enligt vår mening nödvändigt att föreläggs ett helt nytt förslag till anslagssystem. Detta bör bygga på att beslutsfunktionerna så långt möjligt skall decentraliseras från centrala till lokala organ och ge de lokala enheterna stor rörelsefrihet i vad gäller avvägningen mellan olika typer av utbildningslinjer och - i den mån antagningsbegränsning förekommer - antalet studerande på dem. Anslagstilldelningen måste också utformas så att de lokala utbildningsorganen ges stora möjligheter att anpassa undervisningsorganisation och utbildningsutbud till de studerandes förutsättningar och önskemål. Förslagen i propositionen har i mångt och mycket karaktären av riktlinjer för det fortsatta arbetet. På en rad punkter fordras fortsatt utredningsarbete eller kompletterande beslut. För det förberedande planeringsarbetet skall organisationskommittéer tillsättas på både central och regional nivå. Till dessa kommittéer och till regeringen skall enligt departementschefen avgörandet av en rad viktiga principfrågor överlämnas. I det föregående har vi pekat på några av dem, bl. a. sammansättningen av styrelserna för de lokala högskoleenheterna. Vi kan inte acceptera att på det sättet ställs utanför en rad av de viktiga avgöranden som återstår innan den nya högskolan kan börja fungera . Regeringen måste därför återkomma till med en redogörelse för förslagen från organisationskommittéerna och regeringens ställningstaganden till dem. Det kan ske antingen i samband med budgetpropositionen eller då förslaget till högskolelag läggs fram för . Den närmare sammansättningen av organisationskommittéerna framgår inte av propositionen. Det kan dock utläsas att varken de studerande eller de anställda vid läroanstalterna kommer att bli direkt representerade i dem. Med tanke på den vikt som tillmäts arbetet i kommittéerna är det dock motiverat att både de studerande och de anställda blir företrädda i dem. Vi föreslår därför att beslutar att både studerandeorganisationer och personalorganisationer skall vara representerade i organisationskommittéerna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. avslår propositionen 1975:9 i vad avser förslagen om generell antagningsbegränsning och regionstyrelser, 2. uttalar att planeringen av utbildningskapaciteten på utbildningslinjer /82 bör utgå från en tillströmning av mellan 33 000 och 42 000 studerande 1977/78 och en årlig ökning om 2 96 för tiden därefter, 3. begär förslag om a. kompletterande dimensioneringsbeslut inkl. antal studerande på spärrade utbildningsvägar, b. förstärkt yrkes- och studievägledning i gymnasieskolan och högskolan, c. generellt anmälningsförfarande vid icke spärrad utbildning, 4. uttalar att a. permanenta resurser för universitetsutbildning även i fortsättningen bör koncentreras till nuvarande universitets- och filialorter. b. utbyggnaden av högskoleutbildningen från lokaliseringssynpunkt skall planeras så att verksamheten på filialorterna och vid universiteten i och ges tillfredsställande bredd och stadga innan en utbyggnad av nämnvärd omfattning kan ske på andra orter, c. i den mån tillströmningen till högre utbildning och hänsynen till filialerna medger det utbyggnad av kortare yrkesinriktad högskoleutbildning bör ske i , , och , d. ev. ytterligare utbyggnadsorter inte bör utpekas , e. ev. nytillkommande högskoleutbildning utanför universitets- och filialorterna bör förläggas till sådana orter som har permanenta resurser för högskoleutbildning, 5. begär att organisationskommittén förelägger förslag om ökade insatser inom ramen för decentraliserad universitetsutbildning och distansundervisning, 6. begär att regeringen lägger fram förslag om ett eteruniversitet enligt bl. a. de riktlinjer som anges i motionen, 7. i övrigt ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om utbyggnaden av högskoleutbildning, 8. uttalar att de särskilda behörighetsreglerna skall utformas så att utgångsnivån för högskolestudier blir oförändrad, 9. beslutar att förkunskaper i svenska motsvarande tre årskurser i gymnasieskolan skall utgöra särskilt förkunskapskrav för samhällsvetenskapliga studier, 10. begär att fullständiga möjligheter till behörighetskomplettering skall finnas på minst varje gymnasieort, 11. beslutar att av de antagna till spärrad utbildning inom kvotgrupperna 1 och 2 skall utgöras av sökande direkt från gymnasieskolan, 12. uttalar att s. k. dubbelspärrar inte bör användas inom högskolan, 13. begär förslag om övergångsbestämmelser för antagningsreglerna vid spärrad utbildning, 14. beslutar att a. allmän utbildningslinje skall fastställas av , b. individuell utbildningslinje vid icke spärrad utbildning skall inrättas när den studerande ansöker om det, 15. begär att en översyn kommer till stånd av längre yrkesinriktade högskoleutbildningar i syfte att bredda utbildningen och anpassa den till ett system med återkommande utbildning, 16. begär att gällande föreskrifter om tjänstgöringsskyldigheten för olika kategorier av högskollärare ses över. 17. beslutar att a. innehavare av tjänst som universitetslektor (motsvarande) skall få fullgöra en viss del av sin tjänstgöring inom forskning och forskarutbildning, b. i avvaktan på översyn av tjänsteorganisationen inom högskolan ordinarie tjänst som universitetslektor även i fortsättningen skall tillsättas av regeringen, c. vetenskaplig och pedagogisk skicklighet skall tillmätas lika värde vid tillsättning av tjänst som universitetslektor (motsvarande), 18. begäran regeringen i nästa års budgetpropositionen lägger fram förslag om ökade anslag till internationell kontaktverksamhet för universitet och högskolor, 19. beslutar att indelningen i högskoleenheter på nuvarande universitetsorter och sammansättningen av styrelserna för de lokala högskoleenheterna skall fastställas av , 20. beslutar att företrädare för s. k. allmänintressen i enhetsstyrelserna och i regionstyrelserna, därest bifaller propositionen i denna del, skall utses av landstingen (motsvarande) i enlighet med vad som anförts i motionen, 21. begäratt nytt förslag till anslagssystem läggs fram för , 22. beslutar att en redogörelse för förslagen från organisationskommittéerna och regeringens ställningstaganden till dem skall föreläggas , 23. beslutar att företrädare för studerande- och personalorganisationerna skall ingå i organisationskommittéerna, 24. begär att en studiegrupp av parlamentariker, fristående forskare och personer verksamma inom skolan tillsätts för att granska hur förutsättningara för verksamheten i och gymnasieskolan påverkas av en utveckling mot återkommande utbildning. () () PER () /ENKEL (fp) GOTAB 75 9172 S 1975