mot · FY02331 · 1975-01-20 00:00:00 — av herrar i och om svenska företag i . Läget i södra förändras snabbt. kommer båda och att bli självständiga. Även om de förhoppningar som fanns när det gäller har grusats, är det ändå uppenbart att utbrytarstaten innan 1970-talets slut kommer att bli självständig. När det gäller är läget ett helt annat. De sydafrikanska ledarna är i snabb takt på väg att anpassa sig till det nya läget. De talar om bättre relationer med det svarta . De ger bistånd till ekonomiskt beroende afrikanska grannländer. De avskaffar en del av de ytliga apartheidreglerna. står det klart att det vita inte tänker ge upp ett politiskt och ekonomiskt system som lägger all politisk makt hos den vita minoriteten och som garanterar att av alla landets inkomster går till av dess befolkning. De grundläggande apartheidregler som tvångsförflyttar svarta, förvägrar dem lika arbete och utbildning som vita, som i praktiken berövar dem människovärde finns - och kommer att finnas - kvar. är ekonomiskt starkt. Landet är på en rad områden - försvaret, elproduktionen, antalet bilar och telefoner - lika starkt som hela det övriga tillsammans. Svenska företag bidrar till att stärka ekonomi. Genom att ha produktion i tillför svenska företag kapital och kunskap. Detta inses också av en bred svensk opinion. 1 en enkät som redovisas i av utgivna bok och framgår det att samtliga politiska partier och ungdomsförbund (med undantag för moderata samlingspartiet) håller med om att de svenska ekonomiska förbindelserna är ett stöd för den sydafrikanska samhällsordningen. De flesta stora svenska exportföretag är på något sätt representerade i . Svenska företag beter sig varken bättre eller sämre än andra företag i . Enligt fabrikslag är det t. ex. förbjudet för ett företag att låta vita och svarta arbeta skuldra vid skuldra. Det är likaså förbjudet att ha gemensamma matsalar, toaletter eller omklädnadsrum för vita och svarta. Denna lag måste också svenska företag följa. Ingen tror att ett tillbakadragande av alla svenska investeringar i och ett stopp för handeln mellan och skulle få någon märkbar effekt på ekonomi eller politik. Det är heller inte framför allt det frågan gäller. Frågan gäller i stället den offentliga moralen. Om en bred svensk opinion anser att vi med våra ekonomiska förbindelser stödjer det orättfärdiga sydafrikanska samhällssystemet - är det då rimligt att vi fortsätter stödet? Skall vi stödja eller inte? Skall vi - som - följa den sydafrikanska regeringens uppmaningar att öka vår handel med , eller skal! vi följa befrielserörelsen vädjan om att avbryta alla förbindelser? För den som menar att stöd till förtryckta är en av de viktigaste målsättningarna för svensk utrikespolitik mårte svaret bli att bör avbryta sina ekonomiska förbindelser med . Även för den som principiellt är anhängare av att bryter med kan det naturligtvis finnas en rad problem: Hur skall företagen kompenseras? Hur skall vi undvika att svenska företag via ett utländskt dotterbolag fortsätter verksamheten som förut? Går ett svenskt bojkottbeslut att företa med GATT-stadgan? Detta är ting som f. n. utreds. När privata svenska företag beslutar om att fortsätta eller utvidga sin verksamhet i brukar de hänvisa till att det inte finns någon officiell politik som förbjuder eller avråder från sådana affärer. Om det gjordes klart för företagen att det är en officiell svensk önskan att företagen inte fortsätter sin verksamhet i , skulle det med all sannolikhet fl en omedelbar effekt på svenska företags förbindelser med . Etet är ovanligt att i ett uttalande klargör sin uppfattning i en fråga utan att förbinda denna uppfattning med ett beslut om lagar eller anslag. Med tanke på den snabba utvecklingen i södra och behovet av att svenska företag får klart för sig att det är ett svenskt intresse att svenska företag bryter sina förbindelser med vill vi föreslå att som sin uppfattning uttalar att svenska ekonomiska förbindelser med utgör ett stöd till det orättfärdiga sydafrikanska samhällssystemet och att därför uppmanar svenska företag att avveckla sina intressen i och förbindelser med . () PER () GOTAB 75 8565 S 1975