ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02698 · 1975-01-23 00:00:00 — av i Vrångebäck m. fl. om rätt för s. k. stomipatient till visst schablonavdrag vid inkomstbeskattningen. Vissa tarmsjukdomar leder oundgängligen till stomi. Det är operationsingrepp som får som konsekvens att tarmtömningen fortsättningsvis hos den opererade mäste ske kontinuerligt via en särskilt upptagen kroppsöppning i en vid bålen applicerad behållare. De omsorger som detta kräver av de av sjukdomen drabbade är naturligtvis på allehanda vis synnerligen krävande och medför betydande ekonomiska uppoffringar. Därför kan vid begäran särskilt avdrag vid beskattning medges, dock med det viktiga undantaget att det är beroende av inkomstens storlek. Denna ordning finnér vi vara synnerligen märklig. Givetvis skulle men kunna anföra att sjukdomens art generellt borde medge rätt till schablonavdrag utan vidare diskussion. Men också den omständigheten att hela det genom socialförsäkringen uppbyggda ekonomiska grundtrygghetssystemet ingalunda tar sikte på sjukdomsdrabbades materiella situation utan tillämpas generellt borde leda fram till en skatteförfattning i samma anda. Vi anser det därför befogat att föreslå att ett schablonmässigt deklarationsavdrag för bl. a. stomipatienter skall utgå utan hänsyn till den sjukes inkomster och skattekraft. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att sådana anvisningar utfärdas för skattemyndigheterna att stomipatienter fr. o. m. innevarande inkomstår efter ansökan i samband med deklarationen medges rätt till schablonavdrag utan hänsyn till skattekraften. () i Vrångebäck () () () () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m)
mot · FY02699 · 1975-01-24 00:00:00 — av i Vrångebäck m. fl. om förvärvsavdraget vid inkomstbeskattningen av jordbrukare. Enligt nu gällande regler i skattelagen får gift skattskyldig med hemmavarande barn fött 1957-11-02-1973-11-01 ett förvärvsavdrag på 25 96 av inkomsten eller högst . förutsatt att båda makarna har A-inkomst av tjänst eller rörelse. För flertalet skattskyldiga, enligt ovan angivna grunder, torde endast i undantagsfall den s. k. 25 96-regeln vara tillämpbar, varför avdraget till övervägande del i realiteten blir . Är emellertid den skattskyldige jordbrukare med i övrigt samma familjeförhållande medges förvärvsavdraget med högst . Enligt vår uppfattning är detta förhållande orättvist. Med stöd av det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen anhåller om sådan ändring i skattelagen att skattskyldig jordbrukare jämställs med övriga skattskyldiga i förvärvsavdragshänseende. () i Vrångebäck () () . NISSER (m) 1* 1975.
mot · FY027 · 1975-01-10 00:00:00 — om kyrkans skiljande från staten. Motto: Politik är att handla. Demokratin är ofullgången så länge en fullt genomförd religionsfrihet saknas. Ett privilegierat statskyrkosystem med en medlemsrekrytering som icke bygger på frivillig anslutning tillgodoser inte religionsfrihetens principer. Det finns i en betryggande majoritet för ett avskaffande av statskyrkosystemet. Det finns ett gediget, av huvudparten av remissinstanserna understött, utredningsförslag om ett skiljande av kyrkan från staten. Det finns intet godtagbart skäl till att detta förslag inte föranlett en regeringens proposition till . Religionsfriheten är viktigare än endräkt mellan - och inom - partierna. En eftersläpande reaktionär opinion får inte bestämma takten i demokratins fortlöpande utbyggnad. Slutsats: bör uppmana regeringen att handla. att beslutar att av regeringen begära att förslag till kyrkans skiljande från staten skyndsamt framläggs för prövning.
mot · FY0270 · 1975-01-14 00:00:00 — angående suppleants tjänstgöring enligt kommunallagen. Genom en ändring av kommunallagen infördes möjlighet för kommun att utse suppleanter för kommunfullmäktige. I 5a § kommunallagen (KL) i dess fr. o. m. 1973 gällande lydelse stadgas följande om utseende av suppleanter: Kommunfullmäktige få besluta att suppleanter skola utses för fullmäktige. Antalet suppleanter bestämmes av fullmäktige till en viss andel, dock högst hälften, av det antal platser som varje parti erhåller i kommunen eller, om kommunen indelats i valkretsar i varje valkrets. brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Om beslutet skall ofördröjligen underrättas. Om inkallande av suppleanter till fullmäktigesammanträde stadgas i 14a § (KL), som lyder: Ha suppleanter för kommunfullmäktige utsetts och inträffar sådant hinder för fullmäktig eller behörigen kallad suppleant, att han icke kan inställa sig vid sammanträde med kommunfullmäktige eller icke vidare kan tjänstgöra vid sammanträde, åligger det honom att utan dröjsmål underrätta kommunfullmäktiges ordförande, som till tjänstgöring vid sammanträdet inkallar den suppleant, som enligt den emellan suppleanterna bestämda ordningen står i tur att inträda. Är denne närvarande vid sammanträdet, inträder han utan särskild kallelse. 1 fråga om suppleanternas tjänstgöring finns inga ytterligare föreskrifter. Avsikten är dock att suppleanterna för kommunfullmäktige är gruppsuppleanter i den meningen att varje suppleant är suppleant för alla fullmäktige, som valts på hans egen valsedel. Vid praktisk tillämpning uppkommer dock komplikationer i de kommuner vilka är uppdelade i valkretsar. Vid ett val kan ett parti antingen ha olika listor i varje valkrets eller också ha en och samma lista för samtliga valkretsar. I det förra fallet löses suppleantfrågan automatiskt, medan i det andra fallet icke önskvärda effekter uppstår. Genom myndigheternas försorg fördelas antalet mandat inom de olika valkretsarna och även antalet suppleantposter. Därigenom blir ej suppleanterna gruppsuppleanter för alla fullmäktige, vilka valts på hans egen valsedel, utan endast för de fullmäktige som valts inom en viss valkrets. Om vid ett fullmäktigsammanträde en ordinarie ledamot är frånvarande blir antalet suppleanter med möjlighet att tjänstgöra i dennes ställe starkt reducerat. Det kan även inträffa att den ordinarie ledamotens plats ej kan besättas med suppleant, därför att suppleant från samma valkrets inte är närvarande, medan suppleanter från andra valkretsar icke är valbara, trots att de är närvarande vid sammanträdet. För att undvika denna effekt bör KL ändras, alternativt kompletteras. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär sådan ändring eller komplettering av kommunallagen, att suppleant, vald å gemensam partilista i kommun med flera valkretsar, vid förfall för ordinarie får tjänstgöra oavsett i vilken valkrets han placerats.
mot · FY02700 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om vidgad rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för diabetikers höjda levnadskostnader. Det finns en stor grupp människor som av läkarna och från medicinsk synpunkt anses som sjuka men som i mycket stor utsträckning fyller sina uppgifter i samhället precis som en frisk människa. Det är diabetikerna. De sköter sina arbeten som friska människor, betalar sina skatter och fullgör i övrigt sina samhälleliga plikter. Men i sina matvanor skiljer de sig från oss andra och drabbas där tyvärr av extra utgifter. Det är framför allt matkostnaderna som är betungande. I en på uppdrag utförd utredning om diabetikervården påtalas att "diabeteskosten blir avsevärt dyrare än vanlig husmanskost. Samma resultat har en på i gjord undersökning kommit till beträffande kostnaderna för diabeteskost i förhållande till normalkost. Man har där konstaterat att råvarorna till diabeteskosten är dyrare än de för normalkosten vid sjukhus. En diabetiker bör äta mycket grönsaker - även då det icke är säsongtid för frukt och grönsaker. Han/hon bör undvika fet mat och skall i stället helst äta magert kött. Osötade safter och sylter kostar också mera än gängse varor, och småkakor och bröd som är sockerfria är klart dyrare än bakverk som vi andra utan olägenhet kan äta. Det betyder att den som drabbats av diabetikernas handikapp har ett betydligt dyrare hushåll än andra. En skattskyldig som fått sin skatteförmåga väsentligt nedsatt på grund av långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom, underhåll av andra närstående än barn, för vilka han åtnjuter allmänt barnbidrag, kan medges avdrag om högst . har i anvisningar till ledning för taxeringsmyndigheterna angående extra avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga för diabetiker (RSV Dt 1973:11) uttalat att sådant avdrag - utan särskild prövning av havda kostnader - bör medges med , om inkomsten inte överstiger för ogift skattskyldig . och för gift skattskyldig . för makarna gemensamt. Om den skattskyldige haft stora kostnader för resor och läkarvård kan avdrag medges med större belopp. Då behandlade dessa frågor förutsatte skatteutskottet (SkU 1974:6) att års taxering överväger om de ökade levnadskostnaderna och inkomstutvecklingen skulle motivera en upp justering av avdragsbelopp. Vad vi kunnat inhämta kommer RSV ej att föreslå någon förändring. Den eftersläpning som då uppstår gör det motiverat med en uppjustering av avdragsbelopp och inkomstgränser så att diabetikernas situation inte försämras. De hushåll som har barn som är diabetiker får känning av samma kostnadsfördyring i hushållet som drabbar vuxna med samma handikapp. Det borde utformas regler som medger avdragsrätt även när det rör sig om skattskyldigs extra kostnader med anledning av att dennes barn är diabetiker. Med anledning av det anförda föreslås att beslutar 1. att hos regeringen ge till känna vad i motionen anförts beträffande avdragsbelopp och inkomstgränser och att avdragsrätt också bör gälla skattskyldig som har diabetikersjukt barn, 2. att regeringen i anledning av detta ger i uppdrag att utfärda nya bestämmelser. () ()
mot · FY02702 · 1975-01-23 00:00:00 — av herrar i och i om fri expedition vid förvärv av svenskt medborgarskap. medborgarskapsbyrå är den instans som tar ställning till ansökningar om svenskt medborgarskap. Har man blivit svensk medborgare utfärdar invandrarverket ett bevis och uttar en expeditionsavgift för detta på . för varje person som naturaliseras självständigt. Expeditionsavgiften uttas emellertid . Avgift uttas t. ex. inte om den som naturaliseras är medellös och kan styrka detta. Inte heller uttas avgiften för barn som tas upp tillsammans med föräldrarna. Avslår invandrarverket ansökan om avgiftsbefrielse kan avslagsbeslutet överklagas hos regeringen. För de expeditionsavgifter som här avses inflöt, enligt inhämtade uppgifter, till invandrarverket för år . och för år . Dessutom uttas också en expeditionsavgift av länsstyrelserna. Antalet berörda personer beräknas vara ca 4 000 . Inkomstbortfallet för statsverket beräknas därför bli, om nämnda avgifter slopas helt, cirka 1 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om ett slopande av avgifterna vid erhållande av bevis och förvärv av svenskt medborgarskap.
mot · FY02703 · 1975-01-24 00:00:00 — om ändrade gränsbelopp för beskattning av dödsbo som handelsbolag. Enligt bestämmelserna för beskattning av dödsbon gäller att sådana som är äldre än beskattas som handelsbolag om inkomsten är . och/eller förmögenheten överstiger . Bestämmelserna tillkom för att förhindra att man genom att behålla oskiftade dödsbon skulle kunna undandra sig förmögenhetsskatt. Sedan dessa bestämmelser infördes har gränsen för förmögenhetsbeskattning höjts från dåvarande . Inflationen och ökade fastighetsvärden har gjort att även dödsboförmögenheterna stigit i motsvarande grad. Lagbestämmelserna har till syfte att åstadkomma skiftning av dödsbon , vilket ur många synpunkter är önskvärt från samhällets sida. Man kan dock icke bortse ifrån att det kan finnas anledningar av olika slag för att bibehålla dödsbon oskiftade och därför finns anledning att återställa begränsningsreglerna till de reella belopp som gällde då bestämmelserna infördes. Med stöd av det anförda hemställs att måtte besluta att dödsbo äldre än beskattas som handelsbolag om inkomsten är . och/eller förmögenheten överstiger .
mot · FY02704 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om en nyanskaffningsfond för kustfartsrederier, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1975:914 hemställs 1. att hos regeringen begär att företagsskatteutredningen får i uppdrag att utreda frågan om nyanskaffningsfond för de rederier som driver kustsjöfart, 2. att ger regeringen till känna vad i motionen 1975:914 anförts angående uppgiftsskyldighet m. m. för de mindre rederierna. () ()
mot · FY02706 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ADB inom den offentliga förvaltningen. 1 växande omfattning och relativt snabbt sker inom den offentliga sektorn utveckling av datasystem, i stor utsträckning med centralmyndighetsvis uppbyggnad. föreläggs ett systemförslag från som innebär omprövning av beslut om regionaliserad databehandling på folkbokförings- och beskattningsområdet. Länsstyrelserna har i sina remissvar varit starkt kritiska till förslag, som innebär centralisering av registerföring och datorbearbetningar. Under de närmast förflutna åren harcentraliseringstrenden på dataområdet varit utpräglad inom den offentliga förvaltningen. I hög grad har denna utveckling styrts av dataexperternas tekniska och ekonomiska bedömningar. Allt starkare tvivel på lämpligheten av denna inriktning börjar dock växa fram. Centralsystemen har visat en lägre tillgänglighet än vad som lörutskickats, och en viss tröghet när det gäller förändringar i de tjänster förvaltningen producerar har kunnat iakttas. Stordriften på dataområdet har ibland gett tvivelaktig lönsamhet, och någon fullständig ekonomisk utvärdering av ett genomfört centralsystem har såvitt bekant inte genomförts. Inte minst erfarenheterna av centralsystemet för fastighetsdata talar för att en sund skepsis bör prägla bedömning av de ekonomiska kalkylerna i datasammanhang. kan i sitt beslutsfattande angående datasystemen inte nöja sig med ett till ekonomiska och tekniska aspekter begränsat beslutsunderlag. Begränsningarna i beslutsunderlagen kan till viss del förklaras av att datautredningar regelmässigt har svagt parlamentariskt inslag - om ens något - och nära nog alltid saknar företrädare för regionaliserad dataverksamhet. De centraliserade datasystemens verkningar på arbetsmiljön i form av ökad tvångsstyrning och större ensidighet i arbetet, dess förändringar av kompetensfördelningen mellan organisationer, näringspolitiska och lokaliseringspolitiska konsekvenser utgör exempel på några faktorer som måste ingå i den mera allsidiga bedömning har att anlägga. Det är då så mycket mer angeläget att får ta ställning till förslagen utan att särskild uppmärksamhet måste riktas mot förhållanden som inte är direkt relevanta, t. ex. att utvecklingskostnader i förväg lagts ned på ett visst alternativ. Trots den starka remisskritiken bedriver utvecklingsarbete på enbart det av verket förordade centraliserade systemet i avvaktan på statsmakternas beslut. Vid riksdagsbehandlingen kommer alltså att fö religga en viss ekonomisk låsning till det av förordade alternativet beroende på nedlagda utvecklingskostnader. Sådana bindningar bör inte få förekomma och alldeles särskilt inte när som är fallet med förslag dess inriktning står i strid mot ett tidigare riksdagsbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att i sitt utvecklingsarbete på ett nytt datasystem i avvaktan på statsmakternas beslut inriktar utvecklingsarbetet enbart mot systemneutrala åtgärder. () AXEL ()
mot · FY02708 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om justering av förmögenhetsskatten med anledning av de höjda taxeringsvärdena på fastigheter. En följd av årets fastighetstaxering kommer att bli att taxeringsvärdena stiger kraftigt. Med anledning härav har moderata samlingspartiet i en partimotion angående bostadspolitiken bl. a. begärt att schablonvärdesgränserna vid villabeskattningen justeras med hänsyn till höjningen av taxeringsvärdena. Enligt vår uppfattning är det också nödvändigt att förmögenhetsbeskattningen justeras med anledning av taxeringsvärdeshöjningen. I annat fall blir resultatet av förra årets fastighetstaxering en betydande skärpning av nuvarande förmögenhetsbeskattning. Enligt vår uppfattning kan detta inte accepteras. Med anledning av det anförda hemställes sålunda att i skrivelse till regeringen hemställer om förslag till ändring i reglerna för förmögenhetsbeskattningen i enlighet med vad som ovan anförts. N. () i Trobro () ()
mot · FY02709 · 1975-01-24 00:00:00 — om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften för ideella föreningar. a. ideella föreningar med anställd personal kan arbetsgivaravgiften bli verkligt betungande. Sådana föreningar lever ofta på begränsade anslag från samhället samt på sina medlemsavgifter. Redan de sociala kostnaderna kan ofta vara en hård belastning på den sparsamma budgeten. Dessa måste naturligtvis anses vara helt nödvändiga för att ge trygghet även åt den personal som har sin dagliga gärning i ideella föreningar och ifrågasätts inte på något sätt. Däremot skulle befrielse från arbetsgivaravgift vara en stor förmån. Med sådan befrielse kunde man uppnå den effekten att de ständigt ökade kostnaderna för driften av ideella föreningar med anställd personal kunde ut, medan de ofta sparsamt ökande anslagen så att säga hinner ifatt. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar undanta de ideella föreningarna från skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgift för sin personal.
mot · FY0271 · 1975-01-14 00:00:00 — av i om införande av kvinnlig tronföljd. Frågan om införande av kvinnlig tronföljd i har gång efter annan diskuterats i . Grundlagberedningens majoritet ansåg för sin del att det saknades anledning att göra ändring i nuvarande regler om tronföljden, som utestänger kvinnor. Den meningen segrade också vid riksdagsbehandlingen av proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. En betydande minoritet i fann dock att det inte finns något godtagbart skäl att utestänga kvinnliga medlemmar av kungahuset från tronföljden. I den nya grundlagen garanteras monarkins fortbestånd. Statschefens formella ställning har förändrats. Sådana ämbetsplikter som har politisk innebörd eller kan få politiska konsekvenser skall enligt den nya grundlagen inte åvila statschefen. Statschefen har dock alltjämt viktiga arbetsuppgifter och funktioner och företräder såväl utåt som intåt den gemenskap över partigränserna som förenar vårt folk. 1 det monarkiska styrelseskicket är det rimligt att jämställdhet mellan könen upprättas också på så sätt att kvinnlig tronföljd införs. Det är svårt att anföra några sakskäl mot tanken på att också kvinna kan bekläda statschefsämbetet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag till sådan ändring av tronföljdsreglerna att kvinnor i fråga om tronföljden jämställs med män.
mot · FY02710 · 1975-01-24 00:00:00 — om skattelindring för person som ej tillhör . Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:678 hemställer jag att begär att regeringen företar en översyn av lagen om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör i syfte att undanröja i motionen nr 678 påtalade missförhållanden.
mot · FY02711 · 1975-01-24 00:00:00 — om vidgad rätt för statsanställd tili avdrag vid inkomsttaxering för resekostnader. Enligt kommunalskattelagen 32 § 3 mom. skall såsom intäkt icke upptagas vad som av staten anvisats till bestridande av särskilda, med vissa tjänster eller uppdrag förenade kostnader såsom resekostnadsersättning. Till följd härav äger den skattskyldige icke göra avdrag för underskott som kan uppkomma genom att det anvisade anslaget icke förslår till täckning av därmed avsedda utgifter. Denna bestämmelse kan i vissa fall få konsekvenser som förmodligen inte varit avsedda och som de skattebetalare som drabbas har svårt att acceptera. En statsanställd kan för - kanske ett eller - få sin tjänstgöring förlagd till annan ort. Ligger denna ort på pendelavstånd utbetalas ersättning från arbetsgivaren för daglig resa med allmänna kommunikationsmedel. Har den anställde under denna tjänstgöring regelmässigt en tidsvinst på minst 1 1/vid resa med egen bil, skulle han normalt ha varit berättigad till avdrag för bilresor. Så blir dock inte fallet i ovan relaterade fall på grund av kommunalskattelagens stadgande, även om det bilreseavdrag den skattskyldige normalt skulle ha varit berättigad till avsevärt överstiger den erhållna ersättningen. Skulle den skattskyldige i stället ha varit anställd av enskild arbetsgivare under i övrigt liknande betingelser, skulle han ha varit berättigad till avdrag för de kostnader varmed bilresorna överstiger den erhållna ersättningen. Det förefaller därför motiverat med en sådan ändring av ovan nämnda lagrum att den statsanställde ej missgynnas i här berörda avseende. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om sådan ändring av kommunalskattelagen 32 ^ 3 mom. att statsanställd med resekostnadsersättning inte missgynnas när det gäller rätt till avdrag för dagliga bilresor i enlighet med vad i motionen anföres.
mot · FY02713 · 1975-01-23 00:00:00 — av herrar och Komstedt om åtgärder för minskad drivmedelsförbrukning genom omläggning av fordons- och drivmedelsbeskattningen. Privata personbilar och motorcyklar belastas i vårt land med en fordonsskatt som i princip bestäms efter fordonets vikt. Skattens storlek är sålunda oberoende av den årliga körsträckan. Drivmedlen däremot beskattas så att skatten har rörlig karaktär i förhållande till körsträckan. Beskattningens utformning utgör uppenbarligen inte något besparingsincitament. Då världens oljetillgångar inte är outtömliga och de höjda oljepriserna har en så ogynnsam inverkan på landets valutabalans, är det emellertid angeläget att undersöka om det är möjligt att finna sådana former för ifrågavarande beskattning att de stimulerar till sparsamhet med drivmedel. En metod härför skulle kunna vara att slopa fordonsskatten på för privatbruk avsedda personfordon och öka drivmedelsskatten i motsvarande mån. Ett renordlat sådant system skulle emellertid få ej önskvärda effekter för bl. a. befolkningen i glesbygder. Det måste därför från denna synpunkt utformas så att sådana effekter undvikes. Detta kan ske genom restitution av viss del av drivmedelsskatten för fordon, tillhöriga i vissa glesbygder bosatta personer. Sådan restitution tillämpas beträffande bensindrivna jordbrukstraktorer. Förutom den energibesparingseffekt som skulle kunna ernås med hjälp av en omläggning av fordons- och drivmedelsbeskattningen torde en avsevärd minskning av kostnaderna för skatteindrivningen bli följden. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller att en utredning verkställes rörande möjligheten att genom omläggning av fordons- och drivmedelsbeskattningen ernå drivmedelsbesparande effekter.
mot · FY02715 · 1975-01-24 00:00:00 — om allmän arbetsgivaravgift för yrkesfiskare. Fysisk person som har inkomst av rörelse eller av honom brukad jordbruksfastighet skall erlägga s. k. egenavgift av denna inkomst vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Enligt beslut av höstriksdagen 1974 befrias ovannämnda personer från egenavgift för den del av inkomsten som understiger . En av de grupper som fått del av denna förbättring är yrkesfiskarna, som alla räknas som egenföretagare oavsett om de har del i båt och redskap eller ej. Det är av stort värde att dessa bestämmelser har kunnat ändras och att lättnader har kunnat beredas vissa yrkesutövare. Arbetsgivaravgiften är dock fortfarande en betungande avgift. Särskilt negativ inverkan har denna avgift haft för yrkesfiskets vidkommande, där den är en av de tyngsta orsakerna till att så många lämnat fiskaryrket. En höjning av ovannämnda avgiftsfria del av inkomsten är nödvändig för att ifrågavarande yrkesgrupper skall i någon mån bli jämställda med andra yrkesutövare i vårt land. Med stöd av ovanstående hemställs att måtte för den grupp av egenföretagare till vilken yrkesfiskare räknas höja den avgiftsfria gränsen för erläggande av arbetsgivaravgifter fr. o. m.