mot · FY02910 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar och i om en plan för energisparande. Redan i valrörelsen framhöll behovet av en översyn av vårt lands energipolitik och en långsiktigare inriktning av denna. Oljekrisen aktualiserade problemet på ett handgripligt sätt, och har haft anledning att i motioner återkomma i frågan. - Denna motion skall ses som ett ytterligare diskussionsinlägg i frågan. Energiförbrukningen fortsätter att öka om inte målmedvetna besparingsfrämjande aktioner sätts in. Det räcker inte att låta dessa endast ta sikte på att relativt snabbt plana ut ökningskurvan för energikonsumtionen. På måste en nedskärning ske av vår energikonsumtion - i varje fall så länge vi är beroende av miljöfördärvande och avfallslämnande energikällor. Att av all vår energikonsumtion dessutom baserar sig på den importerade oljan gör att även beredskapsskäl talar för besparingsåtgärder. Erfarenheterna visar att nedskärning av energikonsumtionen kunde ske med utan men för industriproduktionen. Långsiktiga, välplanerade och rätt inriktade åtgärder bör därför kunna ge betydande besparingseffekter. med målmedvetna besparingsinsatser bör forskningen - med statligt stöd - intensifieras när det gäller utnyttjandet av de oändligt flödande energikällorna vatten, sol och vind, vilka har fördelen att inte förorsaka miljöskador eller lämna efter sig livsfarligt avfall. - Forskningsfrågorna lämnas utanför denna motion. Skärpta isoleringskrav för nybyggen I anslutning till byggnadsstadgan ger statens planverk föreskrifter och anvisningar beträffande vissa värmegenomgångstal m. m. Dessa s. k. Kvärden har satts olika för olika temperaturzoner i vårt land. Inte bara ytterväggar, golv och tak förorsakar värmeförluster utan även värme- och ventilationssystemet. Därtill kommer att de i moderna hus allt större glasytorna medför särskilt stora värmeförluster. En första åtgärd till målmedveten energibesparing vore därför att kraftigt skärpa kraven på K-värdet i nybebyggelse, t. ex. . nordligaste temperaturzonen borde bli normgivande även söderut. Krav på treglasfönster bör övervägas. Tilläggsisolering för äldre bebyggelse Mot bakgrund av ovan antydda skärpning av isoleringskraven bör en plan uppgöras för tilläggsisolering av det äldre bostadsbeståndet. Även om bebyggelsen har acceptabel isolering, så är inte det förhållandet med den äldre bebyggelsen. Prov har visat att tilläggsisolering i det äldre bostadsbeståndet kan ge besparingseffekter ända . Tilläggsisolering bör gälla golvbjälklag mot källare, vindsbjälklag, ytterväggar, fönster, dörrar osv. - Även effektivisering av befintliga uppvärmningsanläggningar bör omfattas av sådan plan. Planen med instruktioner m. m. bör inriktas på att under en 10 å 12årsperiod tilläggsisolera hela vårt äldre bostadsbestånd. För finansiering bör ställas till förfogande dels statliga, förmånliga lånegarantier, dels begränsade statliga bidrag såsom stimulansinsats. En sådan flerårsplan för tilläggsisolering bör kunna träda i funktion redan fr. o. m. I en insändare i Vår bostad ställdes frågan: Är det så rättvist egentligen, att man skall betala el efter antal rum? Vi har flyttat från en tvåa till en trea av hälsoskäl, och det har inte lett till någon ökad elförbrukning. Men ändå har det blivit dyrare! Det är svårt att finna skäl till intresse för elbesparing i det berörda hushållet, som enligt svaret i tidningen bor i hus med kollektiv debitering av el. Ett annat tidningsurklipp visar att villahushållens konsumtion av vatten är betydligt lägre än konsumtionen per hushåll i flerfamiljshus. Och tillkommer ändå att villaägare ofta vattnar i trädgården, tvättar bilen osv. - Det finns knappast anledning att förmoda att den personliga hygienen är sämre bland villaboende än bland boende i flerfamiljshus! Dessa korta exempel visar vilken betydelse individuell debitering per hushåll kan ha när det gäller konsumtionen av el, vatten och värme. Tekniska hjälpmedel finns för debitering av förbrukningen per hushåll. En plan för 10 å bör uppgöras, under vilken sådana ombyggnadsåtgärder bör kunna ske av hus med kollektivdebitering att denna ändras till individuell debitering per hushåll. För finansieringen bör - liksom beträffande tilläggsisoleringen - statliga lånegarantier ställas till förfogande, vartill bör tillkomma visst begränsat statligt stöd såsom stimulansinsats. En sådan flerårsplan för övergång till debitering per hushåll bör kunna träda i funktion fr. o. m. Genom avgifter kan produktion och konsumtion styras i sparvänlig riktning. Inom stora delar av vår konsumtion finns valmöjlighet mellan varor i engångsförpackning och i returförpackning. har användningen av engångsförpackningar ökat kraftigt. Användningen innebär ofta ett onödigt utnyttjande av knappa resurser på råvaror och energi som den betydligt ökar den sopmängd som måste omhändertas. Avgift på engångsförpackning för vissa konsumtionsfärdiga varor skulle stimulera övergång till användandet av returförpackningar, medförande av egna bärkassar vid inköp osv. Som ett led i en målmedveten energisparkampanj bör ingå successivt införande av ett system med avgift på engångsförpackning för konsumtionsfärdig vara, ett system som bör kunna vara i funktion . Energiskatt i stället för löneskatt Det har ifrågasatts lämpligheten av den fördelning av beskattningen på produktionsfaktorerna råvaror, kapital, energi och arbetskraft som vi har . Arbetskraften beskattas hårt, vilket inriktar företagen på rationaliseringar som i första hand går ut på inbesparing av arbetskraft genom utnyttjandet av kapital- och energikrävande arbetsprocesser i stället. - Även flera av de konjunkturstimulerande åtgärderna har inriktats så att kapital i ökad utsträckning satts in för att ersätta arbetskraft med energikrävande maskiner. En energiskatt är ett led i en strävan att hålla nere energiförbrukningen, sade statsministern i ett anförande enligt referat i . Påståendet är utan tvivel riktigt. En energiskatteökning skulle få samma besparingseffekt som avgift på engångsförpackningar enligt ovan. I en målmedveten energisparplan bör ingå en överföring av delar av nuvarande beskattningar av arbetskraften till ökad beskattning av energi. Exempelvis kan den 4-procentiga löneskatten avvecklas och motsvarande inkomster - cirka 4 miljarder - tillföras statskassan i form av energiskatt. Det kan inte heller anses självklart att sociala förmåner för arbetstagare, vilka betalas via företagen, skall utgå just i from av avgifter ställda i relation till arbetskraftens lön. Ingenting hindrar att sociala förmåner finansieras via t. ex. energiskatt! En sådan successiv omfördelning skulle avlasta kostnader för de arbetskraftsintensiva företagen och i stället belasta de högautomatiserade och därmed energikrävande. En plan för stegvis omfördelning av beskattningen från löneskatt till energiskatt bör kunna vara i funktion fr. o. m. Samtliga ovan föreslagna led i en målmedveten energisparplan har den fördelen att de är sysselsättningsstimulerande. Detta gäller framfor allt på byggnadsarbetarsidan, där vi som bekant har betydande sysselsättningsproblem att vänta framöver. Även ökad användning av returförpackningar torde vara sysselsättningsfrämjande genom uppsamling, ökade returtransporter, rengöring osv. Det finns, som ovan endast flyktigt berörts, flera skäl att få en strukturförändring till stånd inom vår produktion. Vi har klart för oss att vi måste minska vår konsumtion av miljöskadliga och farliga energikällor, att vi är starkt utlandsberoende av sådana och att vi får ett överskott på arbetskraft. Det finns således flera skäl att i en långsiktig plan försöka styra produktionen så att den bättre anpassar sig till tillgången på de resurser som vi väntar oss att ha, dvs. en mera arbetskraftsintensiv teknologi som förbrukar mindre energi och råvarpr. I en målmedveten energisparplan bör därför av flera skäl ingå momenten: O skärpta isoleringskrav för nybyggen O tilläggsisolering för äldre bebyggelse O energidebitering per hushåll O avgift på engångsförpackningar O energiskatt i stället för löneskatt, Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att i en målmedveten flerårig energisparplan skall ingå moment av den typ som skisserats i motionen. () ()