mot · FY02287 · 1975-01-17 00:00:00 — av m. fl. om ökat bidrag till regional företagsservice m. m. En förutsättning för att de mindre företagen skall komma till sin rätt och deras fördelar tas till vara är att de får verka i en miljö som bl. a. tillgodoser deras behov av service av olika slag. 1 det avseendet fyller företagareföreningarna en viktig funktion. I en motion till riksdag (nr 577) angav riktlinjerna för en utbyggnad av företagareföreningarna till regionala serviceorgan för mindre och medelstora företag. Vi pekade bl. a. på att det är väsentligt att ge föreningarnas insatser en mer offensiv prägel genom att tillförsäkra dem resurser för en uppsökande och förebyggande verksamhet bland företagen. I det syftet måste de, hette det vidare i motionen, ges möjlighet att erbjuda företagen ett brett register av tjänster. Förutom att ge bistånd i kreditfrågor bör de ges resurser att göra aktiva insatser beträffande företagsutbildning, produktutveckling, marknadsföring m. m. Därigenom skapas en serviceorganisation som kompletterar de mindre företagens egna resurser. De får tillgång till specialistfunktioner utan att behöva binda sina begränsade resurser i dyrbara investeringar eller fasta åtaganden. har utbyggnaden av företagareföreningarna till regionala serviceorgan för framför allt mindre och medelstora företag påbörjats. En försöksverksamhet med regionala utbildningskonsulenter inleddes , och följande år beslöt att ställa ett särskilt anslag för företagsservice till företagareföreningarnas förfogande. vidgades deras ansvar för företagsutbildningen genom att beslöt att en utbildningskonsulentsfunktion skall byggas upp inom föreningarna. Det är väsentligt att den inledda uppbyggnaden av en regional serviceorganisation för mindre och medelstora företag fortsätter, bl. a. enligt de riktlinjer som tidigare angett. Målet bör vara att för företagens del skapa en lika effektiv serviceorganisation som den som finns på t. ex. jordbrukets område. Det statliga stödet till företagareföreningarna utgår dels under arbetsmarknads-, dels under industrihuvudtiteln. Det förra anslaget avser i princip att täcka kostnaderna förden basorganisation som fordras för att föreningarna skall kunna fullgöra de uppgifter som statsmakterna har ålagt dem, medan det senare anslaget skall användas för en aktiv och uppsökande verksamhet gentemot företagen. Mellan dessa båda anslag måste finnas ett aktivt samspel om en balanserad utveckling av föreningarnas verksamhet skall kunna ske. Föreningarna måste t. ex. ha en tillräcklig basorganisation för att en uppsökande verksamhet skall vara meningsfull. Företagareföreningarnas möjligheter att fullfölja de arbetsuppgifter som ålagts dem varierar starkt, som konstaterar i sin anmälan av medelsbehoven för /76, bl. a. beroende på de resurser som ställts till deras förfogande. För vissa föreningar medger resurserna endast att kraven på föreningarna från centrala och regionala organ till nöds kan uppfyllas, medan andra föreningar har resurser för att både effektivt fullfölja ålagda uppgifter och bedriva mer allmänt näringslivsbefrämjande aktiviteter. Detta är ett otillfredsställande förhållande. Om företagareföreningarna skall kunna spela sin roll som regionala serviceorgan för mindre och medelstora företag måste varje förening ha sådana resurser att de kan leva upp till de krav och förväntningar som ställs på dem. Därför är det nödvändigt att tänka sig ytterligare utbyggnad av företagareföreningarna, framför allt då av de föreningar som av olika skäl blivit eftersatta vid anslagsfördelningen. En sådan utbyggnad måste emellertid ske successivt, så att föreningarna slipper de påfrestningar som en snabb omställning kan innebära. beslöt med bifall till motioner från bl. a. att höja administrationsbidraget från 11,4 milj. kr. kr., vilket var 3 milj. kr. mer än vad som föreslagits i statsverkspropositionen. Med hänsyn till denna kraftiga ökning är det naturligt med en viss återhållsamhet för nästa budgetår. Mot bakgrund av vad som sagts ovan är det dock viktigt att anslaget till företagareföreningarnas baskostnader höjs så mycket att det även sker en reell resursförstärkning. Vi förordar därför att anslaget /76 uppgår till 18,6 milj. kr., vilket motsvarar vad statens industriverk föreslagit i sin anslagsframställning. Efter hand har företagareföreningarna - i brist på andra lämpliga regionala organ - pålagts en rad med hänsyn till föreningarnas karaktär tämligen marginella uppgifter. Det innebären splittring av begränsade resurser. Enligt vår mening är det viktigt att företagareföreningarnas uppgift att fungera som regionala serviceorgan för mindre och medelstora företag alltmer renodlas och att mer perifera arbetsuppgifter skalas bort. På det viset kan föreningarna indirekt ges förstärkta resurser för sin huvuduppgift. Denna aspekt bör beaktas vid översynen av arbetsfördelningen mellan länsstyrelse, länsarbetsnämnd och företagareförening. I tidigare motioner har lagt stor vikt vid att företagareföreningarnas verksamhet får en offensiv och uppsökande prägel. Det var därför bra att beslöt att ställa ett särskilt anslag för företagsservice till föreningarnas förfogande. Detta anslag har ökat förhållandevis kraftigt, från 2,5 milj. kr. /73 till föreslagna 7 milj. kr. Med hänsyn till att det skall fördelas mellan 24 företagareföreningar blir emellertid det belopp som kan ställas till varje förenings förfogande tämligen begränsat. En fortsatt ökning nästa budgetår är därför motiverad, särskilt mot bakgrund av att man då kommer att ha erfarenhet inom föreningarna av hur medlen bäst bör utnyttjas. Genom att utnyttja externa konsulttjänster behöver en snar höjning av anslaget till företagsservice inte heller innebära samma påfrestningar på företagareföreningarna som en snabb utbyggnad av den egna personalorganisationen skulle kunna medföra. Mot denna bakgrund föreslår vi att för nästa budgetåret anvisar 10 milj. kr. I betänkandet Företagsservice föreslog delegationen för mindre och medelstora företag en försöksverksamhet med statliga bidrag för att täcka sådana kontakt- och tröskelkostnader som ingår i varje nytt konsultuppdrag och som kan hämma de mindre företagens intresse för kvalificerad rådgivning. Förslaget avvisades emellertid av regeringen och - sedan det tagits upp i en motion från - även av . I sina anslagsframställningar för såväl 1974/75 som 1975/76 har emellertid industriverket funnit förslaget väl värt att pröva. Vi delar denna uppfattning. Det finns starka skäl för att pröva den föreslagna vägen för att stimulera serviceutnyttjandet bland de mindre företagen. För dem är otvivelaktigt kostnaderna vid sidan av otillräckliga kunskaper om existerande serviceutbud en bidragande orsak till att de utnyttjar utomstående tjänster i så liten utsträckning. Den föreslagna försöksverksamheten bör därför komma till stånd och . anvisas för ändamålet inom ramen för anslag till företagsservice. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. utöver vad regeringen föreslagit under elfte huvudtiteln anvisar 1,4 milj. kr. till Bidrag till företagareföreningarna m. : Administrationskostnader, dvs. 2. utöver vad regeringen föreslagit under trettonde huvudtiteln anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder anvisar 3 milj. kr. för främjande av företagsservice dvs. 3. beslutar att . av anslaget för främjande av förtagsservice skall användas för försöksverksamhet med statliga bidrag till konsult- och rådgivningsinsatser. () () 1* 1975. PER () /ENKEL (fp)