mot · FY021944 · 1975-04-01 00:00:00 — av fröken och i med anledning av propositionen 1975:23 om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna m. m. I anknytning till propositionen 1975:23 finns det anledning att ta upp vissa krav på förändringar av studiemedelssystemet. I nu gällande författning finns en begränsning för rätten att utfå studiemedel till totalt 16 terminer. Detta föreslås i propositionen endast förändrat till . En sådan tidsmässig begränsning innebär problem för många deltidsstuderande och begränsar deras möjligheter att utnyttja studiemedlen under lika lång studietid som heltidsstuderande. Enligt vår uppfattning är den begränsning som föreslås av SVUX, nämligen en maximering till en sammanlagd återbetalningsskyldighet av 10 basbelopp, oavsett tidsperiod, att föredra från rättvisesynpunkt. I detta sammanhang vill vi ånyo peka på en inkonsekvens när det gäller tilldelningen av studiemedel till barnfamiljer. Studiestöd enligt studiestödslagen, doktorandstipendium, statskommunalt bostadstillägg och allmänt barnbidrag räknas ej som inkomst. Det gör däremot det statliga bostadstillägget. Detta medför reducerat studiemedel för många barnfamiljer. Vi menar att det statliga bostadstillägget ej heller bör betraktas som inkomst vid beslut om tilldelning av studiemedel. Efter riksdagsbeslut föregående år görs en märklig skillnad mellan förmögenhetsbegreppen vid studiemedelstilldelning och återbetalning av studiemedel. I det förra fallet får nämligen inte återbetalningspliktiga studiemedel avräknas som skuld. Med skattepliktig förmögenhet förstås enligt 2 5; förmögenhetsskatteförordningen kapitalvärdet av den skattskyldiges tillgångar i den mån samma värde överstiger kapitalvärdet av hans skulder. Enligt vår uppfattning saknas anledning att behandla återbetalningspliktiga studiemedel på annat sätt vid studiemedelstilldelning än vid beräkning av det avgiftsunderlag som skall gälla för återbetalning av sådana medel. Enligt reglerna för studiehjälp kan inkomstprövat tillägg utgå fr. o. m. kvartalet efter det att eleven har fyllt . Tillägget är högst . Vid prövningen tas hänsyn till elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomst. Som inkomst räknas också 20 96 av förmögenhet som överstiger . Om eleven är gift sker prövningen mot makes ekonomiska situation. Även vid prövning av bostadstilläggen tillämpas regeln att inkomsten plus 20 96 av förmögenhet överstigande . används som beräkningsgrund. Att sådana hänsyn tas till förekomsten av förmögenhet Tinner vi riktigt. Däremot blir följderna av ett så stort tillägg som av förmögenhet överstigande ett så relativt lågt belopp som . Många ungdomar, vilkas föräldrar driver rörelse av något slag, familjejordbruk, handel, trädgård eller liknande, vilket kan ge ringa beskattningsbar inkomst men som fordrar ett relativt stort driftskapital, går miste om det inkomstprövade tillägget genom att driftskapitalet räknas som förmögenhet och läggs till grund för prövningen. Detta driftskapital är oftast inte realiserbart, och det är dessutom grunden för inkomstens förvärvande. Förhållandena är desamma när det gäller bostadstilläggen. Effekten av gällande system blir sålunda mycket ogynnsam för personer som har en låg disponibel inkomst men som har förmögenhet överstigande . men bunden i t. ex. ett familjeföretag. Mot denna bakgrund anser vi det skäligt att berörda regler ändras så att den andel av den behållna förmögenheten överstigande . som skall läggas till den fastställda inkomsten sänks till . Denna procentsats överensstämmer med den som används bl. a. vid inkomstberäkningen inom folkpensioneringen vid beräknande av hustrutillägg och kommunala bostadstillägg. påtalade föregående år behovet av ett förenklat och för den enskilde mera överskådligt studiesocialt system. De bestämmelser som föreslås för uträkning av studiemedel går enligt vår uppfattning i rakt motsatt riktning. Genom att begagna procentsatser som 7,78, 1,39 liksom 1/45 av förmögenhet eller 2/27 av inkomst för den grundläggande tidsperioden gör man det svårt för den enskilde att få ett grepp över sin ekonomiska situation i systemet. Denna utveckling understryker ytterligare behovet av den av oss begärda totala översynen av det studiesociala systemet. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att vid sin behandling av propositionen 1975:23 beslutar 1. att rätten till studiemedel maximeras till en sammanlagd återbetalningsskyldighet av 10 basbelopp, 2. att det statliga bostadstillägget till barnfamiljer ej räknas som inkomst vid beslut om tilldelning av studiemedel, 3. att förmögenhet definieras som skattepliktig förmögenhet enligt förordningen om statlig förmögenhetsskatt, 4. att hos regeringen anhålla om förslag till sådan ändring av gällande bestämmelseratt vid prövning för inkomstprövat tilllägg inom studiehjälpssystemet till den fastställda beskattningsbara inkomsten endast skall läggas av den behållna förmögenheten som överstiger . () ()