mot · FY02841 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar i och om upprustning av . I den svenska debatten om de inrikes godstransporternas framtida utveckling och fördelning förbigås oftast vattenvägarna. Intresset är främst riktat mot fördelningen mellan landsvägs- och järnvägstransporter. Internationellt sett görs dock en hel del för att förbättra de inre vattenvägarnas transportkapacitet. Utvecklingen går sålunda i många länder mot en ökning av vattentrafiken, medan tendensen i är den rakt motsatta. Inre svenska vattenvägar av någon betydelse är , , och . Av dessa kanaler visar samtliga utom Trollhätte och en ständigt minskande transportmängd . Det är endast och som f. n. är föremål för upprustning. Det har emellertid visat sig, bl. a. i , och , att moderna eller moderniserade kanaler precis som landsvägar med förbättrad standard leder till ökade trafikmängder. (Enligt IVA:s uppgifter). har efter ombyggnaden erfarit en markant ökning av antalet lastbåtar och tonnage. pågår den av Kungl. och beslutade utbyggnaden av , innebärande en fördjupning av densamma för att tillåta ett djupgående av 5,3 m i stället för som tidigare endast 4,6 m samt en breddning från 24 till 30 m. Kostnaderna härför beräknas till ca 50 milj. kr. Därtill kommer att en särskild isbrytare för har anskaffats av till en kostnad av nära 18 milj. kr., samt att hamnutbyggnader vid och farledsfördjupningar i till en kostnad av ca 60 milj. kr. till stora delar utförts och alltjämt pågår. Dessa investeringar har gjorts för att främja Vänersjöfarten och stimulera näringslivet i Vänerbäckenet, framför allt genom möjliggörandet av åretrunttrafik på och . I motsats till vad som varit fallet tidigare förutses några avbrott i trafiken ej komma att uppstå. Mot bakgrunden av de avsevärda kapitalinvesteringar som gjorts till förbättrande av Vänersjöfartens konkurrensläge och för att i detta sammanhang aktuellt gods fortsättningsvis skall gå den naturliga vägen över och , måste det vara oriktigt att ej rusta upp och modernisera anslutningskanaler. Godsflödet bör icke styras andra vägar, och uppmärksammas bör också att ett bortfall av exportprodukter medför en höjning av kanalumgälderna för kvarstående gods, vilket får negativ inverkan för hela transportsystemet och sysselsättningen i Vänerbäckenet med omland. Nämnas kan att Vänerbäckenet är ett bland största industrikoncentraltioner. När det gäller skedde vissa förbättringsarbeten under 1960talet. Kanalens storlek och tillstånd svarar dock inte mot de anspråk sjöfarten ställer. Sålunda har manövreringssvårigheter i kanalen vid uppstått. Moderniseras och upprustas inte kanalen är risken stor att kanaltrafiken helt upphör, när det nuvarande tonnaget som trafikerar kanalen skall ersättas med nya och större båtar. Som inledningsvis framhölls visar det sig att trafikmängden ökar efter moderniseringar. Förhållandet bör kunna bli detsamma på . Till detta kommer att det också blir lättare att lokalisera industrier till Västvärmland. Uppmärksammas bör också den betydelse en upprustning av kanalen kommer att få för med omnejd. har den hamn som ligger längst bort från kusthamn i vårt land. En annan trafik som ökat markant är fritidsbåtarna. Enligt vissa prognoser kommer fritidsbåtarna att öka i med ca 50 000 . Det ökade båtinnehavet i samband med en ökande fritid måste resultera i en ökande kanaltrafik. Det är även från den här synpunkten viktigt att kan svara mot de krav människorna som fritidsbåtägare kommer att ställa. Det ökade antalet fritidsbåtar på kanalen kommer naturligtvis också att öka kanalens lönsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om modernisering och upprustning av . () ()