mot · FY022000 · 1975-03-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Alla möjligheter att spara energi måste inventeras och tillvaratagas. Det är särskilt viktigt att ansträngningar görs för att utnyttja inhemsk energi och hålla tillbaka beroendet av importerad energi. Inom skogsbruket kan därvid användning av draghästar ha betydelse. En markant ökning av intresset för draghästar, främst för skogen och småbruket, registrerades i samband med oljekrisen. Fakta föreligger emellertid om att efterfrågan på skogshästar var klart uppåtgående redan före oljekrisen. Kalkyler visar nämligen att hästen ekonomiskt väl kan hävda sig, främst i gallringsskogsbruket men också i slutavverkningarna, om i detta fall rationella redskap används. Vid jämförelse mellan häst och traktor som dragare i skogsbruket måste också de biologiska aspekterna, skador på träd samt tillväxthastigheten på kvarstående bestånd, tas in i kalkylen. 1 ett skogstekniskt arbete från Skogshögskolan, , över skador och tillväxthämningar, som uppkommit i gallringsbestånd efter körning med häst resp. traktor uppvisade hälften av alla träd inom 2 m från stickvägskanten rotskador i form av kambieskadade, krossade eller avslitna rötter efter traktorkörning. Samtliga rotskadade granar hade angripits av rotröta. Vid hästkörning kunde endast ett fåtal skadade rötter påvisas. Också skadorna på trädstammarna var obetydliga vid hästkörning i jämförelse med traktorkörning. Arbetet avslutades med konstaterandet: Tack vare möjligheten att öka hästens kapacitet och då den också är den skonsammaste mot kvarvarande bestånd vid körning i gallring måste hästen vara ett fördelaktigt alternativ vid valet av transportmetod. Detta är alltså ingen eftersläpning i utvecklingen att hästen finns kvar i skogen, utan den fyller fortfarande betydande uppgifter inom svenskt skogsbruk. En förutsättning för att hästar av god kvalitet skall kunna produceras är ett tillräckligt och högklassigt hingstmaterial. För produktion av prima hästar för skogen och det mindre jordbruket verkar Hingstuppfödningsanstalten i . Som huvudmän för anstalten fungerade från verksamhetens början , , och . Genom omorganisationen av hushållningssällskapen 1967 och de starkt försämrade ekonomiska villkor som sällskapen härmed fick tvingades tre sällskap att lämna sina delar i verksamheten. 1* 1975. Till Wången inköps varje höst 15 av de bästa hingstföl som kan letas upp i landet. Dessa får en härdande, fostrande och rationell flockuppfödning. Vid premieringsnämndens slutgallring när hingstarna är . säljs dessa till hästavelsföreningar och privatpersoner i hela landet. Från Wången har sedan verksamheten startade utgått 630 hingstar. Inemot hälften av landets verksamma nordsvenska hingstar (80 st) har uppfötts vid Wången. Det är ytterst sällsynt att hingstar uppföds privat i . Senast en nordsvensk privatuppfödd brukshäst premierades var 1967. Man saknar i allmänhet förutsättningarna för privat hingstuppfödning i . Wången är unik som . Här sker ett värdefullt urval redan genom flockuppfödningens hårda lekar och slagsmål. Den som här inte håller för påfrestningarna sorteras automatiskt bort. Under hela Wången-tiden följs hingstarnas utveckling genom regelbundna vägningaroch mätningar. Hingstarnas lynnesegenskaper prövas noggrant. Med snabbt avtagande hästvana hos folk måste ett gott lynne hos hästen värderas högt. anordnas regelbundna prestationsprov - både draglagsprov och effektprov - med alla hingstar, innan de går ut i aveln. röntgenfotograferas på Wången alla hingstar i ben och hovar . Slutligen inhämtas uppgifter över hingstarnas fruktsamhetsresultat. Stallar och övriga ekonomibyggnader samt arbetarbostäderna vid anstalten undergick mycket genomgripande moderniseringar. Härigenom skedde en väsentlig minskning av arbetsåtgången. Hela verksamheten drivs med fyra man (60 ha åker, 50-60 hingstar fördelade på fyra årsklasser samt ca 80 tackor). Vid sidan om själva hingstproduktionen utgör Wången det hästfolkets , där hästkulturen finns kvar och där även den som tror sig kunna en del om hästar alltid lär sig något nytt. Denna Wångens funktion är av betydelse både för bygden och för tillresande från hela landet. Planer föreligger att till Wången förlägga kurser i hästskötsel samt skogskörning. Behovet av kurser i skogskörning är mycket stort. Hingstuppfödningsanstalten åtnjuter statsbidrag till driftskostnaderna. Detta uppgick till . men har successivt höjts och har uppgått till . Dessa medel utgår ur anslaget Befrämjandet av husdjursaveln: Stöd åt hästaveln. hästutredning besökte Wången och fann, att "uppfödningen synes bedrivas i mycket rationella former (s. 37). Utredningsmännen framhöll vidare, att "starkt ökande utgifterna har, trots stora ansträngningar att genomföra kostnadssänkande rationaliseringsåtgärder, medfört allvarliga ekonomiska problem för anstalten. Utredningen föreslog därefter att statsbidraget skulle höjas till . men tillägger: utredningen är medveten om att den nu föreslagna anslagshöjningen icke innebär någon lösning på av Wångens problem. 1966: Bil. II: , uttalar statsrådet: I likhet med utredningen vill jag understryka hingsthållningens betydelse för avelsarbetet. Tillgång på goda beskällare är en förutsättning för avel av hög kvalitet. Jag anser därför att hingsthållningsbidrag bör utgå alltjämt även om dessa i viss mån kan betraktas som bidrag till uppfödningskostnader. Av samma skäl är det angeläget att fortsatt stöd lämnas till uppfödningen av nordsvenska hingstar. I likhet med utredningen anser jag att stödet i princip bör utgå till endast en uppfödningsanstalt. Wången arbetar inom mycket snäva ekonomiska ramar. Lönekostnaderna har stigit mycket snabbare än de priser man kan få ut för avelshingstarna. Redan under innevarande år måste styrelsen - trots att alla tänkbara åtgärder vidtagits för att hålla kostnaderna nere - räkna med ett betydande underskott. Med nu nämnd kostnadsutveckling torde den 73-åriga hingstuppfödningsanstalten få läggas ner och personalen friställas om kompensation för de stegrade driftskostnaderna ej kan erhållas. Det stora problemet i vad gäller Wångens ekonomi är - förutom att statsanslaget numera är otillräckligt - att anslaget beviljas för endast eli år i sänder. Det ohållbara i rådande förhållanden framgår bl. a. av att det tar att få fram en avelshingst från fölköpet till försäljningen. Det är för styrelsen därtill ytterst vanskligt att ge personalen den anställningstrygghet som denna numera har rätt att kräva. Behovet av en specialbudget av typen för Wången framstår som alltmer angeläget. En sådan budget skulle kunna ekonomiskt överbrygga dåliga och goda år för anstalten och skulle därmed säkra denna viktiga institutions fortbestånd. Sedan tre hushållningssällskap genom omorganisationen tvingades lämna sitt delägarskap i Wången har givetvis ensamt inte alls samma möjligheter att fungera som ekonomisk buffert som alla sällskapen tillsammans. Med hänvisning till vad ovan anförts får vi hemställa att vid sin behandling av propositionen 1975:30 hos regeringen anhåller om åtgärder som syftar till att säkerställa produktionen av i första hand för skogsbruket lämpliga draghästar och att därmed bidra till att tillgodose skogsbrukets energibehov i enlighet med vad i motionen anförts. . ÅSLING (c) PER () H. () . () i () i mgården