mot · FY02819 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om lärarhögskoleorganisationen m. m. Förslaget till dimensionering av utbildningen vid lärarhögskolorna har fått en mycket drastisk utformning i årets budgetproposition. Nedskärningen på t. ex. lågstadielärarlinjen vid lärarhögskolorna innebär att antalet lärarkandidater som las in på linjen motsvarar ungefär en tiondel av det antal som vid varje terminsslut avgår från lärarhögskolorna med lågstadielärarexamen. Så formulerat framgår det klart hurén mycket stor organisation, mödosamt uppbyggd, formligen slås i spillror på . Att först utbilda i så oerhört snabb takt som skett och sedan plötsligt helt ge efter för prognossiffror, som tidigare knappast beaktats, innebär en brist på kontinuitet i planeringen som får svåra konsekvenser. Härtill kommer att prognoser om lärarbehov tidigare ofta slagit fel och att situationen i dagens skola inte enbart pekar på ett läraröverskott. har många skolchefer runt om i landet svårt att få behöriga lärare som vikarier på både låg- och mellanstadiet. Detta hänger samman med att den s. k. lärarbenägenheten inte alltid sammanfaller pied vad man kan kalla "tjänstgöringsbenägenhet; flera utbildade lärare kan vara anmälda vid arbetsförmedlingarna utan att därför ha möjlighet att resa till en avlägsen skola för ett vikariat. En extra lärarresurs kan vara nödvändig för att glesbygdens elever på låg- och mellanstadiet skall få behöriga lärare. Till lärarhögskolorna kommer fortfarande förfrågningar från skolledare som inte kan få utbildade vikarier och därför undrar om lärarkandidater kan frigöras för vikariat. I praktiken synes det s. k. läraröverskottet alltså ännu till viss del vara skenbart. En nedtrappning av utbildningskapaciteten borde kunna ske mera successivt, till förmån för både organisationen, utbildningen och de många goda krafter som verkar inom den. Man får hoppas att den i propositionen aviserade arbetsgruppen överväger situationen och beaktar att föreliggande lärarbchovsbedömninfiar trots allt - som det antyds i propositionen - är osäkra (s. 380). Med den vändning saken tagit bör emellertid möjligt nya uppgifter läggas på lärarhögskolorna, varigenom man skulle kunna ta till vara en stor del av lärarhögskolornas lärarpersonal samt lärarhögskolornas lokaler, pedagogiska administrationsresurser, materiel m. m. Vissa av förslagen i det följande fordrar endast administrativa beslut, vilka i princip kan fattas omgående utan att belasta statsbudgeten, (t. ex. rätt till uppdragsundervisning för lärarhögskolorna enligt principen om självkostnadspris; generell tillämpning av vissa bestämmelser angående särskild institutionsgrupp för ämne vid lärarhögskolor och universitet) - andra förslag kan däremot behöva vidareutvecklas. Nya uppgifter och arbetsformer Av skrivelse beträffande dimensioneringen av lärarutbildningen framgår bl. a. att olika slag av lärarutbildningar på en ort (t. ex. förskollärarutbildning och lågstadielärarutbildning) bör kunna samverka så att bl. a. lärarkrafter och lokaler kan utnyttjas väl även vid en minskad intagning av traditionell art. Det är ett bra förslag. Andra konstruktiva åtgärder är t. ex. att lärarpersonalen kan få medverka i pedagogiskt forskningsoch utvecklingsarbete. Vidare kan lärarna enligt förslaget få fullgöra skoltjänstgöring i ökad utsträckning (viss del av tjänsten vid högskolan, resten i kommunens skolor vilka då inte får statsbidrag till denna undervisning). Men även andra åtgärder kan enligt vår mening komma i fråga. Samverkan lärarhögskola och universitet Vid de större lärarhögskolorna bör 20- och 40-poängskurser kunna anordnas i frekventa ämnen, varvid lärarhögskoleinstitutionen blir en del av universitetsinstitutionen på orten på så sätt att institutionerna bildar en s. k. särskild institutionsgrupp. Modell för en sådan samverkan finns i redan utfärdade bestämmelser beträffande ämnet pedagogik vid lärarhögskola och universitet. Dessa bestämmelser bör göras tillämpliga med verkan fr. o. m. nästa läsår på alla ämnen vid lärarhögskola där en samverkan med motsvarande universitetsinstitution på orten kan ske. Vi vill också erinra om de förslag som enheten för pedagogiskt utvecklingsarbete vid UKÄ framlagt angående utbildning av universitetslärare. Bristen på pedagogisk utbildning av dessa har påtalats från många håll, och även om föredraganden i årets budgetproposition inte medger någon utvidgning av denna utbildning uttalas dock att en utbyggnad av denna verksamhet är angelägen. Uppdragsutbildning m. m. För universiteten finns bestämmelser om uppdragsforskning. Principen är därvid att utbildningsanstalterna skall få full kostnadstäckning för sina tjänster. Liknande bestämmelser bör utformas för lärarhögskolorna men anpassas till verksamheten där, så att lärarpersonalen kan meddela uppdragsutbildning samt producera läromedel (undervisningsmateriel) åt dem som vill göra en beställning på sådana tjänster. Principen skall vara att högskolan får full kostnadstäckning för sina tjänster och att uppdraget kan inräknas som en del av respektive lärares tjänstgöringsskyldighet. Sådana bestämmelser bör meddelas omgående. Samordning av lärarhögskolornas och länsskolnämndernas förtbildningsverksamhel har man diskuterat nödvändigheten av en väl fungerande fortbildning för lärare i skolväsendet. Men det har stannat vid allmänt tal. är stunden inne att försöka göra något också. Ett första steg på den vägen kan vara att försöksvis pröva en samordning av lärarhögskolornas och länsskolnämndernas fortbildningsinsatser. Verksamheten kan uppdelas i regioner, och lärarhögskolorna bör i fortbildningshänseende kunna företräda de ämnen som finns vid respektive högskola. Det är enligt vår mening dags att i fråga om fortbildningen ta ett radikalt grepp, så att tjänsteunderlaget vid lärarhögskolorna kan bibehållas. Fortbildningsuppgifter inom skolväsendet bör alltså kunna ingå i lärarhögskolepersonalens tjänsteuppgifter och bekostas från fortbildningsanslaget eller från annat håll. Fortbildningen bör inte som arvoderas som övertidsarbete. Det bör ingå i den departementala arbetsgruppens uppgifter att lägga fram ett förslag beträffande lärarhögskolornas fortbildningsfunktioner . Förslaget bör presenteras för . Utbildning av fritidspedagoger, socialpedagoger och vissa förskollärare vid lärarhögskola Inom bereds f. n. enligt budgetpropositionen (s. 394) förslag från SÖ om förkortad förskollärarutbildning respektive fritidspedagog- och socialpedagogutbildning för elever som genomgått gymnasieskolans vårdlinje, grenen för barna- och ungdomsvård. Det är angeläget att denna nya utbildning förläggs till lärarhögskolor. Samverkan mellan fritidspersonal och skolpersonal kommer att bli särskilt angelägen. Om den nämnda utbildningen förläggs till lärarhögskolor, är det viktigt att undervisningen för inräknas i underlaget för tjänst vid lärarhögskola beträffande de ämnen där detta är möjligt. Enligt budgetpropositionen har föredragande statsrådet uppfattningen "att nu befintliga lärarhögskolor under nästa budgetår bör behållas (s. 382). En departemental arbetsgrupp skall se över lärarhögskoleorganisationen. Erfarenheten från nedläggningen av seminariet i visade påtagligt nödvändigheten av att alternativa användningsområden av lokaler noga penetrerats innan ett ev. nedläggningsbeslut fattas. Vi vill därför föreslå att denna arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av lärarhögskoleorganisationen också får i uppdrag att utreda och lägga fram förslag om användningen av sådana lokaler som enligt kommande organisationsförslag inte längre behövs för lärarutbildning. Det framgår inte om företrädare för SÖ eller lärarhögskolorna skall få ingå i gruppen. Under alla omständigheter är det enligt vår mening angeläget att arbetsgruppens förslag remissbehandlas innan de framläggs för . Som framgått av det föregående är lärarbehovsbedömningarna osäkra. Det vore tragiskt om genom felbedömning från ett fåtal en väl fungerande organisation raserades för att sedan till stora kostnader behöva byggas upp på nytt. bör alltså begära att arbetsgruppens förslag beträffande lärarhögskoleorganisationens framtida utveckling remissbehandlas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till försöksverksamhet med lärarhögskolemedverkan i den statliga fortbildningsverksamheten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samverkan mellan lärarhögskola och universitet, uppdragsutbildning m. m. samt utbildning av fritidspedagoger m. 3. att hos regeringen begär att den i budgetpropositionen aviserade arbetsgruppen för översyn av lärarhögskoleorganisationen också får i uppdrag att lägga fram förslag om lärarhögskoleiokalernas framtida användning, 4. att hos regeringen begär att den departementala arbetsgruppens förslag remissbehandlas innan ändringar beträffande den av riksdag beslutade lärarhögskoleorganisationen föreslås. () () () i Agnäs () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()