mot · FY021212 · 1975-01-27 00:00:00 — av och om vidgad rätt till föräldraförsäkring, m. m. För många barnfamiljer har de senaste årens utveckling på arbetsmarknaden och inom det sociala serviceområdet inneburit en ändring av tidigare försörjningssituation och ansvaret för vården av barnen. Det blir nu allt vanligare att modern förvärvsarbetar en del av eller och att fadern alltmer deltar i omsorgen om barnen och hemmets skötsel. Sagt med lagstiftningens ord kan man säga att först infriades i realiteten det delade försörjningsansvar och de föräldrarättigheter som fastlades giftermålsbalk och återfinns i nuvarande giftermålsbalk. Denna utveckling var grunden för en del av förslagen från olika utredningar kring familjepolitik, social service och socialförsäkring . Den accelererade utvecklingen skapar dock behov av ständig översyn av gällande förmåner och stödformer, och vi vill här beröra några av de områden inom familjepolitiken där en anpassning till familjens behov måste ske. Det är mycket angeläget att man i snabb takt bygger ut daghem, fritidshem och förskolor till att helt möta det behov barnfamiljerna har, men eftersom denna del av vår familjepolitik behandlats i en motion av m. fl. vill vi här begränsa oss till att belysa några områden av vårt socialförsäkrings- och bidragssystem där barnfamiljerna har behov av snabba förbättringar. Bostadstillägg till barnfamiljer beslutades och utbetalas dels med en fast statlig del, dels med en hyresanknuten del för vilken kommunen får vissa statsbidrag. Det statliga bostadstillägget, som 1968 utgick med . per barn till familjer med . inkomst, höjdes 1971 till . per barn, men detta belopp har sedan inte varit föremål för höjning trots utredningsförslag om en höjning till . Trots höjning av konsumentprisindex har den statliga delen av bostadstillägget, som reellt sett är ett inkomstprövat barnbidrag, inte höjts med (eller . som nu 1975 ej höjts trots en höjning av konsumentprisindex ). Då hela detta belopp utbetalas till barnfamiljer med . inkomst, är det främst av hänsyn till låginkomsttagare med flera barn angeläget att detta belopp höjes. Det icke inkomstprövade barnbidraget är nu . Även om löneinkomsterna stigit , finns det några grupper av barnfamiljer för vilka det statliga bostadstillägget är av stor betydelse, nämligen de som trots ett hyresanknutet bostadstillägg inte har råd eller av andra skäl är förhindrade att efterfråga en bostad med hyra . Det är t. ex. studerande ungdomar med barn, som måste försörja sig på studiemedel, det är ensamstående föräldrar med låg inkomst samt familjer med många barn och därför dryg försörjningsbörda. En höjning av det statliga bostadstillägget skulle för dessa grupper vara en god höjning av levnadsvillkoren samt en verkligt konsumtionsfrämjande åtgärd. En annan grupp av barnfamiljer för vilka en höjning av samhällets stöd är angeläget utgör de familjer med barn som mist en försörjare men där ATP-pension ej utbetalas eller är mycket liten och där änkepension ej utgår, t. ex. om modern avlidit. Efter hand som allt fler kvinnor med barn finns med i arbetskraften och p.g. a. deltidsarbete inte uppnår så stora ATP-poäng, lider en familj med flera barn ofta även en ekonomisk förlust om modern dör. I avvaktan på en översyn av efterlevandeskyddet borde barnpensionens garantinivå höjas från till av basbeloppet per barn. En änkling med två barn skulle således få en barnpension med sammanlagt av basbeloppet enligt folkpensionssystemet, dvs. litet mer än vad en änka med ett barn har rätt till men mindre än vad som tillkommer en änka med två barn efter mannens frånfälle. En sådan höjning av garantinivån kan ses som tillfällig förbättring av barnpensionen i avvaktan på en genomgripande reform av efterlevandepensionerna. Föräldraförsäkringen, som infördes från , började med ökade belopp för icke förvärvsarbetande kvinnor men innebar för förvärvsarbetande kvinnor varken en ökning i belopp eller i tidslängd, bortsett från att det blir en högre men beskattad ersättningsnivå. Från kan emellertid föräldrapenning utgå . För många familjer speciellt där modern har och även framåt önskar ha inkomst av förvärvsarbete finns dock behov av en längre ersättningstid. måste tjänstledighet för barnsbörd påbörjas före nedkomsten p. g. a. klenhet eller besvär, som dock ej kan betraktas som sjukdom. föreslog 1972 att föräldrapenning borde utgå av hänsyn till modern men främst av hänsyn till båda föräldrarnas möjligheter att reellt delta i vården av barnet och att få god kontakt med barnet. Behovet av en utökning av ersättningstiden kvarstår speciellt för förvärvsarbetande kvinnor, och detta understrykes av kampanjen för mera amning av barnen, vilket ofta medför att fadern först får en möjlighet att ta över vården när barnet nått ca 5-6 månaders ålder. Även om familjestödsutredningen arbetar med en utökning av föräldraförsäkringen, synes en mindre ökning av ersättningstiden kunna genomföras, utan att avvakta utredningens förslag, med hänsyn till att en sådan utökning ligger i linje med utredningens direktiv och att ett stort behov av förlängd tid finns hos många familjer med spädbarn. infördes möjligheten för föräldrar att få sjukpenning för vård av sjukt barn. Det var en försäkringsförmån som möttes med stor entusiasm av barnfamiljerna, som kunde skingra litet av oron för vad som skulle hända om barnet plötsligt blev sjukt och vårdare för det sjuka barnet ej fanns att tillgå. Villkoren för denna sjukpenning fick emellertid den utformningen att varje familj högst kunde få tio dagars sjukpenning för detta ändamål. För familjer med flera små barn och därmed ökade risker för att någon av föräldrarna måste stanna hemma blir lätt förbrukade, speciellt om barnen drabbas av någon smittosam sjukdom eller upprepade hals- och öronsjukdomar. För familjer med förvärvsarbetande föräldrar och mera än ett barn borde det ske en utökning av antalet dagar då sjukpenning kan utgå för vård av sjukt barn. Eventuellt kunde en anpassning till antalet barn ske. Vid en framtida förbättring av denna förmån bör ändringar för flerbarnsfamiljerna prioriteras. För större ändringar av barnfamiljernas levnadsstandard, t. ex. genom anskaffning av ett modernt småhus eller förbättring av ett äldre hus, där man redan bosatt sig tidigare, krävs ofta tillgång till lånemöjligheter. För familjer med flera småbarn är ett hus med egen tomt och goda lekutrymmen inne som ute ofta ett hägrande mål. Utanför tätorter är denna bostadsform ofta den enda tänkbara. De statskommunala bostadstilläggen för barnfamiljer har haft stor social betydelse, bl. a. för en höjning av barnfamiljernas bostadsstandard. Men trots detta samhällsstöd har vi upplevt familjer med låga inkomster, som ej lyckats få lån till anskaffande av ett eget småhus, även om de haft en i förhållande till inkomsten välordnad ekonomi. Det är viktigt att man vid kreditgivningen ser upp med denna risk för segregation i småhusboendet. För att inte göra småhusägande till ett ouppnåeligt mål för familjer med små barn och relativt låga inkomster, eller kanske med stora utgifter p. g. a. avbetalningar på studielån, bör myndigheternas kreditriskbedömning ta hänsyn till barnfamiljernas kredit betalningsförmåga på . Med hänsyn till vad som anförts i prop. 1975:1 bilaga 14 angående svårigheterna för vissa småhusbyggare att kunna skaffa tillräcklig kontantinsats eller deras kreditsvårigheter över huvud taget kan ha berott på att låntagaren saknat fasta bankförbindelser, bör det övervägas om ett särskilt statligt kreditgarantisystem bör skapas för barnfamiljer med bostadstillägg. Kanske kan man vid överenskommelse med bankerna enligt lagen om kreditpolitiska medel uppnå bättre kreditförsörjning för dessa familjer, som ofta har ett stort och välmotiverat utrymmesbehov. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär 1. att i avvaktan på familjestödsutredningens förslag en utökning bör övervägas av ersättningstiden för föräldrapenning i samband med barns födelse, 2. att man vid framtida ändringar av sjukförsäkringen prioriterar en förbättring av sjukpenningen för vård av sjukt barn till familjer med flera barn, 3. att en höjning av garantinivån för barnpensionen överväges inför nästkommande budgetår.