mot · FY021051 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om skärpt beskattning av bolagsvinster. Den skärpta utsugningen av arbetarna, den gynnsamma exportkonjunkturen och den återhållsamma lönepolitiken har lett till mycket höga vinster för de flesta företag. Det gäller särskilt de stora bolagen och speciellt företagen med stor exportandel. Följande tabell visar utvecklingen av omsättning, bruttoresultat, beräknat skattepliktigt resultat och beräknat nettoresultat för 68 börsnoterade industri-, handels-, rederi- och fastighetsbolag (milj. (+6,) (Källa: Skandinaviska Enskilda Bankens kvartalstidskrift 3/1974) För vissa branscher har ökningen av det beräknade nettoresultatet varit ännu kraftigare. Detta gäller bruk och järnverk och framför allt skogsindustri (1973 ökning ). Enligt den undersökning av resultatet förde 200 största företagen som redovisats i (nr 26/1974) ökade dessa storföretag "lönsamheten (mätt såsom avkastning på arbetande kapital) med genomsnittligt . Avkastningen på det egna kapitalet har ökat i ännu starkare takt eller från , dvs. nära nog fördubblats . Tidskriften sammanfattar: 1973 var ett av de bästa åren efter för den svenska industrin. Mycket talar för att resultatet för storföretagen genomsnittligt sett når ännu litet högre 1974 än 1973. Detta omdöme förefaller emellertid alltför försiktigt om man dömer av de halvårsbokslut som publicerats. Dessa visar i allmänhet på en fortsatt stark ökning av vinsterna . Den starka vinstökningen framträdde även i de preliminära uppgifter om taxeringsutfallet som redovisats från statistiska central Medan ökningen av de sammanräknade nettoinkomsterna för fysiska personer (A-längd) utgör uppgår den för juridiska personer (Boch C-längd) till inte . För svenska aktiebolag m. fl. uppgick den sammanräknade nettoinkomsten till 5 337 milj. kr. (+ 19,3 96), den taxerade inkomsten till 3 919 milj. kr. (+ 12,9 96) och den uträknade skatten till 1 563 milj. kr. (+ 13,3 96). Skatten utgör alltså endast en mindre del av de redovisade vinsterna. I bilaga 2 till finansplanen innehållande inkomstberäkning ges ytterligare material om utvecklingen av skatteunderlaget för aktiebolagen . Enligt uppställningen över taxerad inkomst för aktiebolagen uppgick denna till totalt 4 792 milj. kr., vilket innebar en ökning med 1 097 milj. kr. från föregående år. Företag med mer än 1 000 anställda redovisades för en taxerad inkomst nämnda år av 2 485 milj. kr., vilket innebar en ökning med 1 092 milj. kr. från föregående år. Praktiskt taget hela ökningen låg alltså på företag med mer än 1 000 anställda. De redovisade resultaten bygger på den enkät som RRV gjorde med ett urval av 1 975 svenska aktiebolag, sparbanker och försäkringsinstitut. Enligt enkäten beräknades den statligt taxerade inkomsten öka med ca 30 96 mellan verksamhetsåren 1973 och 1974. Hänsyn har då emellertid icke tagits till lagen om avsättning till särskild investeringsfond - på grund av tidpunkten för materialets insamling. RRV har dock med anledning av enkätmaterialet gjort en uppskattning på storleken av avsättningen till den särskilda investeringsfonden till totalt ca 1 000-1 500 milj. kr. Avsättningen är avdragsgill vid beskattningen och påverkar alltså de taxerade inkomsterna. Med hänsyn till enkätmaterialet samt till den särskilda investeringsfonden förväntar RRV att företagens taxerade inkomster kommer att vara oförändrade i förhållande till föregående års. 1 enkäten ges också uppgifter om företagens avsättningar till arbetsmiljöfond, vilka för beräknas uppgå till 2 350 milj. kr. Minskningen av den statliga bolagsskatten på grund av tillkomsten av arbetsmiljöfonden beräknas till ca 950 milj. kr. Det särskilda forsknings- och utvecklingsavdraget uppskattas av företagen till totalt 266 milj. kr. Utnyttjat avdrag beräknas till 209 milj. kr., vilket betyder en minskning av den statliga bolagsskatten med 84 milj. kr. Den ej utnyttjade delen av avdraget kan via statligt förlustavdrag komma att utnyttjas vid framtida taxeringar. Resultaten av de senaste årens taxeringsutfall ävensom enkäten med svenska aktiebolag m. fl. framgår av nedanstående sammanställning: Taxerad inkomst, milj. kr. Förändring från föregående år % 3 653 3 836 3 805 2810 3 474 3919 3 920 -26 + 24 + 13 ± 0 + 18 + 5 bedömer sålunda att bolagens taxerade inkomster för verksamhetsåret kommer att vara oförändrade i förhållande till taxering. För de två följande verksamhetsåren har antagits att bolagens taxerade inkomster ökar med 10 96. Detta relativa stillastående i de taxerade inkomsterna för bolagen har alltså inget att göra med ett stillastående i de verkliga bolagsvinsterna. Dessa har tvärtom ökat i mycket raskt tempo. Stillaståendet i de taxerade inkomsterna beror i stället på avdragsgilla avsättningar till olika, av företagen själva efter särskilda regler disponerade fonder. Bolagsvinsterna stannar till större del i företagen, går till mindre del via bolagsskatten till täckning av samhälleliga kostnader, som företagen rimligen borde vara med att betala. Skattebelastningen på bolagen minskar därigenom ytterligare och den tendens förstärks som varit rådande under en följd av år, att företagen ger ett allt mindre nettobidrag till staten. Det kan numera med skäl ifrågasättas om det inte i själva verket försiggår en nettoöverföring från statsapparaten till företagen och kapitalägarna. Den faktiska bolagsbeskattningen skulle alltså bestå i att bolagen beskattar staten och därigenom de skattebetalande lönarbetarna. Gällande beskattningsregler är alltså, som också brukar framhållas av finansministern, mycket fördelaktiga för aktiebolagen. Företagens ställning visavi stat och kommun bör bedömas inte endast utifrån den stora andel av vinsten de kan behålla för investeringar, utdelning eller annan användning utan också med hänsyn till de stora gåvor och subventioner de erhållit . Det är en allmän bedömning att företagen, kapitalet, kunnat ta hem den stora potten - jämfört med lönarbetarna - av de senaste årens ökade produktion och export. Kapitalet har stärkt sin ställning. Utsugningen av arbetarna har skärpts. I den kommande avtalsrörelsen liksom i den ständigt pågående kampen på arbetsplatserna söker lönarbetarna att vinna tillbaka vad de förlorat. Parollen är att öka lönerna på bekostnad av profiten. Från arbetsplatserna och de fackliga organisationerna ställs därjämte kravet på en skärpning av företagsbeskattningen. Man vill reducera de höga vinsterna genom en kombination av höjda löner och skärpta bolagsskatter. Kravet på skärpt företagsbeskattning är ett aktuellt krav och bör icke förväxlas med den långsiktiga diskussionen om s. k. löntagarägda fonder. Det räcker emellertid inte med att enbart höja uttagningsprocenten för bolagsskatten, exempelvis från nuvarande , vilket borde vara ett minimikrav. måste avskrivningsreglerna skärpas så att bolagen tvingas ta fram sina vinster till beskattning. Möjligheten att göra bolagsskatten progressiv bör också undersökas. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningen att med förtur behandla frågan om att göra bolagsbeskattningen progressiv och om en skärpning av avskrivningsreglerna så att en större del av bolagsvinsterna tas fram för beskattning, 2. att beslutar anta följande författningsförslag innebärande en höjning av bolagsskatten : Förordning om ändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom förordnas att 10 § 2 mom. förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Den statliga inkomstskatten utgör: a) för svenska aktiebolag, sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa, ekonomiska föreningar som ingå i jordbrukskasserörelsen. svenska försäkringsanstalter som icke äro aktiebolag samt sådana utländska juridiska personer som ej beskattas enligt 1 mom: av den beskattningsbara inkomsten, i den mån skatten icke skall beräknas enligt c) här nedan; b) för andra beskattningsbara inkomsten. Denna förordning träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller vid taxering och vid eftertaxering för eller . (vpk) i (vpk) (vpk)