ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021775 · 1975-01-27 00:00:00 — av och om länsrätternas organisatoriska ställning. Genom förvaltningsreform skedde en väsentlig uppbyggnad av de allmänna förvaltningsdomstolarna. Därvid kom organisationen på förvaltningsrättsskipningens område att i stort sett uformas efter mönster av de allmänna domstolarna. Ett treinstanssystem skapades - länsrätt (länsskatterätt), kammarrätt och regeringsrätt. skiljer sig dock från de allmänna domstolarnas organisation genom att första instans organisatoriskt är knuten till administrativ myndighet (länsstyrelserna). Enligt vår mening talar emellertid starka principiella skäl för att organ med allmänna förvaltningsuppgifter och organ med dömande uppgifter bör vara organisatoriskt åtskilda. Att kräva en omedelbar utbrytning av länsrätterna från länsstyrelserna skulle medföra kännbara konsekvenser för länsstyrelserna. Eftersom det finns skäl antaga att länsstyrelsernas uppgifter kommer att förändras , bör länsrätternas ställning kanske inte redan nu förändras. Med hänsyn till frågans principiella vikt bör emellertid en sådan prövning komma till stånd vid lämpligt tillfälle. Vi har därför redan nu velat aktualisera frågan och anser att bör ge regeringen till känna behovet av en sådan översyn. Åberopande det anförda hemställes att ger regeringen till känna att översyn av länsrätternas organisatoriska ställning bör komma till stånd i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FY021776 · 1975-01-27 00:00:00 — av och om förbättring av det statliga bostadstillägget. Med hänvisning till den motivering som anförts i motion 1975:1212 hemställer vi att hos regeringen ger till känna att vid fortsatta förbättringar av bostadstilläggen ändringar även bör ske av det statliga bostadstillägget. () ()
mot · FY021777 · 1975-01-27 00:00:00 — om ett kreditgarantisystem för byggnadskredit åt barnfamiljer. Med hänvisning till den motivering som anförts i motionen 1975:1212 hemställer vi att hos regeringen ger till känna att ett statligt kreditgarantisystem för byggnadskredit åt barnfamiljer med bostadstillägg bör övervägas. () ()
mot · FY021778 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om höjt anslag till Beredskap för oljebekämpning till havs m. m. Enligt nu gällande utrustningsplan för oljeskyddsberedskap avses vid fullt genomförd organisation finnas ca 5 000 m högsjölänsor och 20 000 m kustlänsor. Båtar och fartyg av olika slag för verksamheten beräknas till 36 stycken. Dessutom dispergeringsmedel, oljeupptagare, containers m. m. Av fartyg och båtar beräknades finnas sammanlagt 29 stycken, dvs. av totalantalet, medan det av högsjölänsor beräknades finnas ca 1 900 m, eller av totaluppsättningen. För inköp av materiel har regeringen i budgetpropositionen endast medgett anslag med . mot äskade 1 400 000. En nödvändig uppbyggnad av förråd av bl. a. länsor försenas härigenom. Det synes också, som ovan berörts, vara disproportion mellan den anskaffning som ägt rum av fartyg och anskaffningen av länsor. De upprepade tillbuden av oljekatastrofer gör det angeläget att snabbare öka materielförråden. Vi anser det därför angeläget att generaltullstyrelsens äskande godkännes av och att således ytterligare . anvisas för anskaffning av bekämpningsanordningar. Speciellt bör förråden av högsjölänsor utökas. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att till Beredskap för oljebekämpning till havs m. m. för /1976 anvisa ett förslagsanslag av . . () i () i Lane-Herrestad GOTAB 75 8879 S 1975
mot · FY021779 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om bidrag tili förbättringar i boendemiljön. riksdag beslöt att från skall särskilda bidrag kunna utgå till förbättringar i befintlig boendemiljö. Riktlinjerna för bidragsgivningen innebär att bidrag skall kunna utgå till förbättring av trafiksäkerhetsförhållanden, åtgärder som avser konstnärlig gestaltning, anordnande av mindre lokaler för hobbyverksamhet och samvaro, komplettering med boendeservice, förbättring av otillfredsställande utemiljöer i syfte att tillgodose behov av lek, rekreation, motion, samvaro och andra fritidsaktiviteter. Stöd skall också kunna utgå till åtgärder för att begränsa buller och luftföroreningar. Bostadsministern föreslår budgetproposition att anvisar ett reservationsanslag av 30 milj. kr. för /76 till denna verksamhet. Självklart är ett bidrag till förbättring av boendemiljön ett utmärkt sätt att förändra undermåliga bostadsmiljöer. Men för stora grupper äldre och handikappade räcker inte de åtgärder som föreslås för att på något avgörande sätt förbättra boendemiljön. Ofta är trappor och andra hinder i utemiljön och i bostadshusen ett oöverstigligt hinder för många att kunna komma ut. behöver det inte vara så kostnadskrävande åtgärder som behövs föratt förbättra framkomligheten för en person med rörel sehinder el ler orienteringshandikapp. De av beslutade riktlinjerna för erhållande av bidrag till förbättring av boendemiljön bör därför utvidgas till att även omfatta handikappanpassning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en sådan ändring av bidragsbestämmelserna angående förbättringar i befintlig boendemiljö att bidrag även kan utgå till handikappanpassning. () ()
mot · FY02178 · 1975-01-15 00:00:00 — av i m. fl. angående verkstäderna vid vissa statliga verk. Vissa statliga verk, såsom fabriksverken, , SJ och postverket, har en betydande verkstadsindustri. Huvudsakligen betjänar den det egna verket för dess reparationsbehov. En fortgående rationalisering medför att reparationsbehovet avtar. Verkens förpliktelse mot anställda kvarstår dock, och verkstädernas arbetsfält behöver därför i flera fall utökas, naturligen med tillverkningsindustrien verksamhet i konkurrens på den öppna marknaden. Ett samarbete mellan och gemensamt utnyttjande av de olika verkens verkstäder torde därvid komma till stånd. Så länge de statliga liksom de privata bolagen inte har samma sociala förmåner för de anställda som de statliga verken kan inte utan vidare verkstäderna ombildas till aktiebolag, då lämpligen under Statsföretag. Det torde vara endast en tidsfråga, innan skillnaden utjämnats på facklig väg. Till dess är det dock nödvändigt att finna någon författningsenlig form för de av statliga verk ägda verkstäderna att som självständiga enheter konkurrera om tillverkning på öppna marknaden. att hos regeringen begär en sådan översyn av de statliga verkens instruktioner att deras verkstäder bättre kan självständigt konkurrera på öppna marknaden även i tillverkningsindustri. () () () ()
mot · FY021780 · 1975-01-27 00:00:00 — av i och om inrättande av en tjänst som biträdande hemkonsulent i län. På konsumentupplysningens område är länens hemkonsulenters verksamhet av utomordentlig betydelse. Enligt riksdagsbeslutet med anledning av Kungl. 1972:33 är deras huvudsakliga uppgifter angivna enligt följande: a) Stödja och främja utvecklingen av och annan konsumentpolitisk verksamhet, b) förmedla material och synpunkter från sådan verksamhet till , c) bistå vid uppbyggnaden av den kommunala verksamheten, d) informera direkt till enskilda konsumenter i större utsträckning än . län med ca 270 000 invånare och tretton kommuner är enligt vår bedömning i starkt behov av en biträdande hemkonsulent. Län med ungefär lika stor folkmängd har redan nu två hemkonsulenter. Som stöd för denna vår bedömning vill vi anföra följande: a) I samband med utbyggnaden av den kommunala konsumentverksamheten kommer stor arbetsinsats att krävas av hemkonsulenterna. b) Likaså kommer konsumentens rätt till information i samband med ikraftträdandet av nya lagar att ta tid och krafter i anspråk i ökad utsträckning. c) Specialisering inom konsumentupplysningens område är nödvändig med hänsyn till breddningen av verksamheten, som omfattar stora och mångskiftande ämnesområden. i län har begärt att få tillsätta en biträdande hemkonsulent för genomförande av den konsumentpolitiska verksamheten. Om ambitionsnivån i enlighet med riksdagsbeslutet skall kunna uppehållas är det nödvändigt med en biträdande hemkonsulent i länet. har framhållit att de län som endast har en tjänsteman för konsumentärenden torde vara i behov av kapacitetsförstärkning för att kunna hålla en tillfredsställande bevakning på stationeringsorten, ge service till kommunerna och bedriva en länsomfattande utbildnings- och informationsverksamhet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en biträdande hemkonsulent tillsätts i län samt att medel anslås för denna tjänst.
mot · FY021785 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om kommunindelningen inom sydvästra . Kommunindelningsfrågorna i sydvästra har engagerat och upprört många människor. När kommun tvångsvis sammanfördes med förekom starka protester i bygden. Människorna uppfattade detta som ett hot mot sina möjligheter att påverka och utveckla sin hembygd. En sammanläggning med ansågs som mera naturlig. Maj:t gav kammarkollegiet i uppdrag att utreda tillhörigheten i kommunalt hänseende av de sydvästra delarna av förutvarande kommun i sydvästra . Detta utredningsuppdrag innebär att ett nytt ställningstagande i kommunindelningsfrågan kan bli aktuellt. Enligt nu gällande ordning kan regeringen avgöra sådana frågor utan hörande. Mot bakgrund av det starka engagemang människorna känner i frågor om den kommunala tillhörigheten är det angeläget att den pågående utredningen kan arbeta så skyndsamt att riksdag kan ta ställning i frågan. Vi anser det vara angeläget att förändringar i kommunindelningen kan ske. Sådana förändringar bör avgöras i . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att förslag om kommunindelningen i sydvästra föreläggs riksdag. . () i . () i
mot · FY021787 · 1975-01-27 00:00:00 — om ändring av bestämmelserna om tomträttslån. Tomträttslån utgår för mark som upplåtits med tomträtt vid tre förutsättningar. Antingen skall bostadslån ha beviljats för nybyggnad på marken, eller skall marken bebyggas med hus utan statligt lån men med vissa egenskaper eller också skall ett befintligt bostadshus ha överlåtits till tomträttshavaren i samband med upplåtelsen under villkor att genomgripande ombyggnad skall utföras. 1 det första fallet utgår lånet kalenderåret efter det att bostadslånet beviljats genom beslut som inte endast är preliminärt. Är det fråga om hus utan statligt lån, utgår lånet kalenderåret efter det att första besiktning skett enligt byggnadsstadgan. Detta innebär för det fall att bostadslån beviljas genom preliminärt och slutligt beslut att lånet betalas ut senare än vid privatfinansiering - något som uppenbarligen inte kan stå i linje med långivningens allmänna syfte. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar sådana ändringar i grunderna för tomträttslån att dessa lån kan sökas efter första besiktning enligt byggnadsstadgan även i det fall att hus uppförs med stöd av bostadslån. 75 8880 s 1975
mot · FY021788 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar Raneskog och i Ulfsbyn om prognoser rörande arbetsmarknaden. Främst genom syo-funktionen i skolan skall de unga få rådgivning för sin väg från utbildning till yrkesliv. Dess uppgift är att vägleda eleverna i vad gäller studiegång och yrkesval på ett sådant sätt att ungdomen får goda möjligheter på den framtida arbetsmarknaden. Den betydande ungdomsarbetslösheten visar emellertid de stora problem man här har att göra med. Arbetsmarknadssituationen inom olika yrken är svår att förutse. Många finner därför efter avslutad yrkesutbildning att de har svårt att få arbete. efter yrkesutbildningen kan de se sig nödsakade till omskolning. Det är självklart så att detta för den enskilde upplevs som ett gäckeri från samhälle och arbetsgivare. Det står fullt klart att utbildningen inte ensidigt kan dimensioneras efter elevernas krav. En styrning måste ske för att åstadkomma en anpassning till arbetsmarknaden. Yrkesvägledare har en viktig uppgift i detta, och det är viktigt att man i sin rådgivning inte enbart utgår från elevens önskemål och pekar på utbildningsvägar mot det målet. För att man skall kunna ge eleverna relevant information om den framtida arbetsmarknaden måste statistik och arbetsmarknadsprognoser utvecklas till att bli mer tillförlitliga. Genom kontakter mellan syo-funktionärer, arbetsmarknadsmyndigheter och arbetsmarknadens parter kan ett förbättrat prognosmaterial bli av stort värde i yrkesvägledningen. Kopplingen mellan utbildning och arbete är mycket viktig. Det är nödvändigt att elverna redan på ett tidigt stadium får grundlig kännedom om förhållandena i samhället. Att inrikta sina ambitioner mot ett yrke man sedan inte får möjlighet att utöva är allvarligt för såväl individ som samhälle. Samhällets möjligheter att ge en kvalificerad vägledning måste därför väsentligt förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ges i uppdrag att utarbeta prognoser för den framtida arbetsmarknaden, vilka kan vara till vägledning vid ungdomens yrkesval på sätt som anförts i motionen. () () 3 sam!.
mot · FY021789 · 1975-01-27 00:00:00 — om vägbygge på jordbruksmark. De senaste årens utveckling, inte minst på livsmedelsförsörjningens område, har inneburit att allt fler önskar slå vakt om produktiv . I allt fler sammanhang, bl. a. vid planering och projektering av vägar, måste ökad hänsyn tagas till åkermarken. Detta gäller framför allt sådana vägar som f. n. är i ett tidigt planeringsskede. Enligt min mening bör även sådana vägar som är planerade och befinner sig långt framme i projekteringshänseende omprövas. Således bör alla vägar som ännu inte påbörjats generellt omprövas i de fall några väsentliga byggnadsarbeten ännu ej påbörjats. Ett utmärkt exempel på en sådan vägsträckning är det planerade motorvägsbygget genom stora delar av läns slättbygd. Den planerade vägsträckningen avses gå rätt igenom jordbruksbygd där marken i mycket stor utsträckning kan klassificeras som en av Mälar-Hjälmar-bygdens absolut bästa åkermarker. Det för vägbygge avsedda området, bl. a. den s. k. Mosjöbotten och Kumlaslätten, har genom olika dikningsföretag varit föremål för såväl statsmakternas som närkingska bönders intresse och omsorg. Detta har resulterat i högavkastande . Förutom att området i fråga blir mera svårbrukat innebär vägsträckningen att åtskilliga hundratals hektar mark går förlorad. Det bör i detta exempel påpekas att en alternativ vägsträckning till den nu planerade vägen finns. Genom att utnyttja den befintliga vägsträckan kan stora fördelar vinnas. En genomgripande ombyggnad av denna väg borde väsentligt kunna öka denna vägs kapacitet och onödiggöra en ny vägsträckning. Troligtvis finns det liknande exempel på flera platser i landet. Mycket kortfattat kan man säga att den hittillsvarande planeringen har gått ut på att säkerställa markbehovet för kommuner, industri och vägväsendet medan jordbrukets markbehov endast i möjligaste mån skall "beaktas. Då insikten om värdet av god jordbruksmark ökar liksom viljan att bevara denna är det av stor vikt att man i planeringshänseende beaktar detta. Av det skälet bör då också sådana planeringssituationer som inledningsvis berördes omprövas. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att i skrivelse till regeringen anhåller om sådana direktiv till planeringsmyndigheter att planerade men ej påbörjade byggen som berör jordbruksmark omprövas i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FY021791 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar i och Ekinge om höjda statliga lån för enskilt uppförda flerfamiljshus. Med de ändringar som föreslogs i prop. 1974:152 och som fastställdes av utgår statslån till allmännyttigt foretag med 100 96 av pantvärdet, till kooperativt foretag med 99 96, till småhus med 95 96 och till flerfamiljshus i enskild regi med 85 96. Detta innebar att lånegränsen höjdes för kooperativa företag och för enskilt ägda småhus. ansåg denna höjning riktig. Vid tidigare riksdagar har partiet motionerat om höjda lånegränser för småhus. I likhet med vad tidigare föreslagit anser vi, att lånegränsen för flerfamiljshus i enskild regi bör höjas. På så sätt skulle förutsättningar skapas för en mera likvärdig konkurrens mellan olika byggherrekategorier. Med det nya lånesystemet blir som påpekades i motion 1974:1907 från sida kapitalkostnaderna för en flerfamiljshuslägenhet med en byggkostnad på /m! om det byggs av ett allmännyttigt företag. Med en beräknad bottenlåneränta på 8,25 96 och en statslåneränta på 7,25 96 innebär detta en kapitalkostnad på /m!. Motsvarande kostnad för en lägenhet som byggs av ett enskilt företag blir /m! med gällande räntevillkor. Skillnaden är alltså /m1. Om lånegränsen för flerfamiljshus i enskild regi höjs till 92 96, vilket vi förordar, reduceras kostnadsskillnaden till /m1. Detta skapar rimligare konkurrensbetingelser, vilket kommer konsumenten till godo. Redan med tidigare lånesystem ansåg vi det motiverat att höja lånegränsen för enskilt byggda flerfamiljshus. Med det nya systemet ter sig denna åtgärd än angelägnare eftersom kapitalsubventionsanslaget i detta ytterligare snedvrider konkurrensvillkoren. Vi förordar därför att lånegränsen för ifrågavarande företag höjs från nuvarande 85 96 av pantvärdet till 92 96. Detta skulle reducera den tidigare nämnda kostnadsskillnaden till ca /km. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att gränsen för statliga lån till enskilt byggda flerfamiljshus höjs till 92 96 av pantvärdet.
mot · FY021792 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om förbud mot reklam för tobak. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1064 hemställs att hos regeringen begär att förslag om förbud mot reklam för tobak utan dröjsmål framläggs. () () () i Heden
mot · FY021794 · 1975-01-24 00:00:00 — av om hemkonsulenttjänsterna. Den konsumentpolitiska inriktningen tar sikte på att informera, stödja och skydda konsumenten på olika sätt. Denna inriktning har sin grund i uppfattningen att konsumenten är den svagare parten. Även om det i vissa sammanhang är ett alltför ensidigt betraktelsesätt, så torde ytterligare satsning på konsumentupplysning och liknande vara en angelägen samhällelig arbetsuppgift. I budgetpropositionen, bil. 12, anföres att departementspromemorian (Ds H 1974:1) om konsumentpolitisk verksamhet efter remissbehandling f. n. bereds inom . Promemorian innehåller förslag i fråga om organisationen på central och regional nivå. 1 vida kretsar har förslaget uppfattats så att de nuvarande hemkonsulenterna skall försvinna. Detta har väckt oro på många håll. Det är möjligt att konsumentupplysning kan vara ett primärkommunalt intresseområde, men enligt min mening måste den nuvarande organisationen med hemkonsulenter på något sätt bibehållas. Landstingskommunen vore måhända den rätta regionala plattformen för verksamheten, som självfallet skall anpassas till delvis nya riktlinjer. På länsstyrelserna torde behovet av en välkvalificerad kraft för handläggning av många och ofta nog så besvärliga konsumentfrågor vara stort. Någon form av samarbete mellan landsting och länsstyrelse kan också visa sig praktiskt möjlig. Under alla förhållanden bör någon form av fortsatt hemkonsulenttjänst finnas kvar i länen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att hemkonsulenttjänster i någon form även i fortsättningen skall finnas i länen.
mot · FY021798 · 1975-01-24 00:00:00 — av i om fiskevårdsföreningar med samfällt fiske. I propositionen 1973:160 med förslag till lag om förvaltning av samfälligheter, som med små ändringar bifölls av , ingick bl. a. förslag om att samfällt fiske skulle organiseras och förvaltas enligt särskilda bestämmelser i lagen, vilken har trätt i kraft. Bestämmelserna innebär bl. a. att samfällt fiske som förvaltas enligt förordnande av med stöd av äldre lag även fortsättningsvis får förvaltas på detta sätt tills delägarna beslutar om att organisera fisket enligt den nya lagen. Detta innebär att bildade fiskevårdsområden ej behöver omorganiseras. Flertalet oskiftade fiskevatten som har samfälld förvaltning har emellertid valt att organisera sig såsom fiskevårdsföreningar utan någon form av tvingande bestämmelser. Erfarenheten av det helt frivilliga samarbete och den fiskevård som bedrives inom dessa föreningar är god. Inom föreningarna upplåtes ofta fiske genom försäljning av fiskekort för allmänheten, i vart fall för dem som är bosatta på orten. I den mån sådana föreningar omfattar samfällt fiske må de före utgången av ombildas i enlighet med den nya lagen. Innan så kan ske måste en relativt omständlig procedur med utredning och förrättning försiggå. Detta är bl. a. förenat med betydande kostnader. Upplåtelser av fiske genom försäljning av fiskekort torde därjämte ej kunna ske på samma sätt som . Det är troligt att många nu organiserade fiskevårdsföreningar kommer att anse förändringen vara till nackdel för sina medlemmar - bl. a. innebärande kostnader som relativt hårt kan belasta fiskerättsinnehavarna - och därför i stället upplöser föreningen. Resultatet kan då bli att betydande, skiftade vattenområden som ingår i fiskevårdsföreningarnas verksamhetsområden bortfaller från organiserad fiskevård. En sådan utveckling skulle enligt min mening vara synnerligen olycklig. Jag anser det därför vara lämpligt att det undantag som gäller för bildade fiskevårdsområden jämväl skall gälla för frivilligt organiserade fiskevårdsföreningar så länge dessa består. Under alla förhållanden synes ett uppskov till vara för kort bl. a. med hänsyn till att den tillsatta fiskevattensutredningen enligt sina direktiv kommer att beröra frågan om lämplig organisation av fiskevården. a. sägs i direktiven följande: 1 den mån de sakkunniga finner lämpligt bör även andra former sökas för samverkan mellan olika fiskerättsägare och fiskeutövare än inom fiske vårdsområden såsom dessa nu är reglerade och i nyssnämnda proposition föreslagna samfälligheter. Med stöd av vad jag här anfört hemställes att måtte uppdra åt regeringen att vidta sådan ändring i lagen om förvaltning av samfälligheter att fiskevårdsföreningar inom vilkas verksamhetsområde ingår samfällt fiske får, i avvaktan på resultatet av fiskevattensutrednings arbete, bestå jämväl efter , om dess medlemmar inte beslutar om annat. HANS () i