mot · FZ02122 · 1975-11-11 00:00:00 — Motion 1975/76: 122 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:66 om medelstillskott till I propositionen 1975/76:66 föreslås att 40 milj. kr. anvisas som medelstillskott till . Därjämte meddelar industriministern att en genomgripande rekonstruktion av bolaget är nödvändig och att förslag härom kommer att föreläggas . De väsentligaste motiven för bolagets bildande var enligt den föreliggande propositionen följande: Det första skälet var att produkter, metoder och system, som var angelägna för samhället, skulle komma fram så snabbt som möjligt och få en från teknisk och kommersiell synpunkt tillfredsställande utformning. Strävan att effektivisera de företagsekonomiska förutsättningarna för statliga företag och affärsdrivande verk angavs som det andra skälet. Som det tredje skälet angavs att man genom ett statligt utvecklingsbolag skulle kunna skapa bättre förutsättningar för exploatering av innovationer gjorda av anställda vid statliga myndigheter och företag. Det fjärde skälet hänförde sig till behovet av att skapa ytterligare en kanal för utveckling och exploatering av innovationer, speciellt inom mindre företag samt av enskilda uppfinnare och forskare. Sammanfattningsvis anfördes att ett utvecklingsbolag skulle utgöra ett naturligt led i en aktiv näringspolitik. Statens engagemang inom företagsfinansiering, vissa stora basindustrier, energiförsörjning och forskning skulle fullföljas genom en starkare statsning på teknik och produktutveckling. Tyvärr har de lovvärda ambitionerna och förväntningarna på Utvecklingsbolaget ej infriats. Utvecklingsbolaget varit verksamt har medelstillskott erfordrats för att verksamheten skulle kunna fortsätta. Sammanlagt har enligt vad som redovisas 73,5 milj. kr. tillförts bolaget från staten och från . Det måste självfallet föreligga grundläggande brister i bolagets organisation och sätt att arbeta när resultatet blir så utomordentligt dåligt. Den tid som bolaget arbetat har dock till övervägande del varit kännetecknad av stark expansion i näringslivet, vilket borde ha medverkat till ett bättre resultat. I propositionen konstateras vidare att den ackumulerade förlusten uppgår till ca 65 milj. kr. Det konstateras vidare att vissa av bolagets tillgångar har ett lägre värde än det bokförda. Slutligen noteras att aktierna i torde sakna värde. De utvecklingsresultat som redovisats står enligt vår mening inte i rimlig proportion till de nedlagda kostnaderna. I samband med behandlingen av propositionen 1968:68, där förslag om 1 1975/76. 3 sam/. bildande av Utvecklingsbolaget förelädes , utvecklade ledamöter från bl. a. i motioner ett antal synpunkter. a. framhölls i anledning av dessa motioner i en reservation till statsutskottets utlåtande 1968:131 att Utvecklingsbolaget ej borde uppta tillverkning eller försäljning i sin verksamhet. Bolaget borde inte heller inträda som delägare i produktions- och försäljningsbolag. Motionärerna befarade att, om bolaget hade sådana mål för sin verksamhet, det lätt skulle kunna förlora sin avsedda karaktär enligt riktlinjerna som angivits ovan och endast förvandlas till ett förvaltande holdingbolag. 1 motionerna framhölls vidare att bolagets verksamhet åtminstone till en början borde koncentreras till ett mindre antal projekt och till ett fåtal närbesläktade områden. Vid bedömningen av bolagets verksamhet framstår det klart att ovan angivna synpunkter borde ha varit vägledande vid bolagets verksamhet. Det synes t. ex. som om bolagets dotterföretag inte alltid varit av den karaktären att de främjat utvecklingsarbete enligt målsättningen för Utvecklingsbolaget. Enligt vår mening bör ett visst utvecklingsarbete på ett naturligt sätt ske inom på de områden där denna bedriver produktion och annan verksamhet på samma sätt som utvecklingsarbete sker inom företagen i den privata sektorn. Påpekandet i propositionen, att kännedomen om enskilda produkters och produktgruppers resultat varit bristfällig. Underlag för rationella beslut om produktprogram har därför i vissa fall saknats, talar för att marknadsföring och tillverkning bör överlåtas åt redan befintliga företag på marknaden. Dessa har de största möjligheterna att bedöma behovet och förutsättningarna för utvecklingsarbete. Om man finner att ett inlemmande av Utvecklingsbolaget i är rationellt, torde erfordras en förstärkning av styrelsen för teknisk utveckling (STU) för att ytterligare kraftigt förstärka och stimulera forsknings- och utvecklingsarbete inom den privata sektorn. Denna fråga bör särskilt prövas av den pågående . Skulle å andra sidan skäl fortfarande tala för bibehållandet av ett särskilt utvecklingsbolag bör, som uttalades i motionen AK 1968:847, dess arbete inriktas på att förstärka utvecklingsarbetet jämväl inom den privata sektorn. Därför vore det också rimligt att bolaget till hälften ägdes av staten och till hälften av det enskilda näringslivets organisationer. I styrelsen bör då också ingå representanter för arbetstagarorganisationerna. Beträffande den föreliggande anslagsframställningen är det med stor tveksamhet som vi tillstyrker densamma. Normalt borde ett rekonstruktionsförslag ha förelegat redan nu när bolaget hamnat i en situation som denna. Med hänsyn till de anställda och till vikten av att tillgängliga resurser räddas på efter omständigheterna bästa möjliga sätt vill vi dock inte motsätta oss medelstilldelningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar 1. att de i motionen framförda synpunkterna övervägs vid utarbetandet av aviserat rekonstruktionsförslag beträffande , 2. att rekonstruktionsarbetet bedrivs i nära kontakt med den pågående utredningen angående STU:s verksamhet. () i Glömminge . () i