mot · FY021880 · 1975-03-17 00:00:00 — av herrar och Josefson med anledning av propositionen 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m. m. Den utbildning som förekommer vid journalisthögskolorna i och fyller i allt väsentligt de krav som ställs i propositionen (1975:9) om en universitets- och högskolereform. Utbildningen är yrkesinriktad. Under den tvååriga studiegången integreras teoretisk kunskap och praktisk tillämpning, så att eleverna dels förbereds för sin kommande verksamhet, dels får den distans och medvetenhet som är nödvändig för att utbildningen skall kunna främja journalistens utveckling. Högskolorna har en bred samhällsanknytning. Den tredje terminen i utbildningen är en praktiktermin, där eleverna under arbete inom yrkesområdet tränar sitt eget skrivande under handledning av en erfaren journalist. I högskolans undervisning bevakas olika delar av samhällslivet som ett led i olika integrerade övningar. I högskolornas styrelser och i samarbetsnämnden finns företrädare för yrkesområdet och för ett mera allmänt medborgarintresse. Beslutsfattandet är inom denna utbildning decentraliserat genom att högskolestyrelserna och samarbetsnämnden har den yttersta tillsynen över verksamheten och alltså har befogenheter motsvarande det nuvarande universitetskanslersämbetet. 1 en utbildning som tar sikte på en så smal yrkessektor är denna form av decentralisering ändamålsenlig, om man vill säkerställa kontakt mellan yrkes- och samhällsliv och utbildning. Journalistutbildningen har lätt kunnat samordnas med annan högskoleutbildning. Yrkesinriktningen i utbildningen gör att de olika undervisningsmomenten inte dubblerar någon annan högskoleutbildning utan tvärtom saknar motsvarigheter inom andra högskolor och universiteten. Eleverna har mot denna bakgrund kunnat komplettera journalistutbildningen med annan högskoleutbildning efter eget val. Över hälften av eleverna gör sådana kompletteringar, vilket tillför journalistkåren värdefull sakkunskap på vitt skilda områden. Regeringen föreslår i propositionen att journalisthögskolorna skall inordnas i den nya sammanhållna högskolan. Detta synes mot bakgrund av ovanstående främst kunna motiveras av önskemålet att vinna en administrativ enhetlighet på högskoleområdet. Mot detta bör emellertid ställas de farhågor som de inom journalistutbildningen verksamma organen har anmält i samband med både remiss behandlingen av U 68:s betänkande och U 68-beredningens promemoria. Man menar i korthet att integrationen mellan teori och praktik skulle råka i fara genom en tillämpning av den föreslagna studieorganisatoriska modellen. Denna integration förutsätter att högskolorna kan fungera som sammanhållna arbetsenheter, med en pedagogisk miljö som främjar samverkan mellan teori och praktik. Samhällsanknytningen och anknytningen till yrkeslivet skulle för journalistutbildningen som sådan försvagas, vilket skulle kunna innebära risker för praktikterminen, en termin som förutsätter medverkan av utomstående, främst privata, företag. För journalisthögskolorna skulle U68 inte innebära någon decentralisering av beslutsfattandet. Man hyser farhågor för att förlängningen av beslutsvägarna skulle göra det svårare att vinna gehör för de speciella krav som denna integrerade och färdighetsinriktade utbildning ställer. Det är svårt att hysa en bestämd mening om tyngden i de farhågor som ledamöterna i styrelser och samarbetsnämnd, lärare, elever och övrig personal samfällt framfört. Orsaken härtill är oklarheten om hur propositionens principiella riktlinjer kommer att förverkligas i praktiken. Man kan emellertid inte bortse från risken att dessa förhållandevis små och speciella utbildningsenheter skulle få försämrade möjligheter att driva sin utbildning inom ramen för det nya systemet. Enligt vår mening borde därför journalisthögskolorna tills vidare lämnas utanför den föreslagna sammanhållna högskoleorganisationen. Redan nu fungerar högskolorna på det sätt som anges som önskvärt i propositionen, även om organisationen inte är den i propositionen föreslagna. Mot den bakgrunden borde man utan olägenhet kunna avvakta erfarenheterna av högskolereformen, innan man tar definitiv ställning till frågan om journalisthögskolornas framtida plats i högskolesystemet. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslår vi att beslutar att journalisthögskolorna tills vidare skall vara särskilda högskoleenheter med i huvudsak nuvarande organisation. () () 1* 1975. 3 sami Nr 1879-1883