mot · FY02333 · 1975-01-21 00:00:00 — av i m. fl. om förstärkt lekmannainflytande vid de militära förbanden. Kostnaderna för försvaret utgör en stor och viktig del av statens utgifter. Många anser dock att försvarspolitiken inte diskuteras i den utsträckning som borde ske, främst ute i de politiska partierna. En av orsakerna är troligen att försvarets uppläggning till sin natur är komplicerad, en annan kan kanske vara att försvarsdebatten i alltför hög grad förts på en nivå som krävt mycket av detaljkunnande. På olika områden i samhället har kraven på ökad insyn och medbestämmande blivit allt starkare. Man har bl. a. strävat efter att på olika nivåer förstärka lekmannainflytandet. Ett motiv för att dessa strävanden också bör omfatta försvaret är att därigenom åstadkoms att fler får sätta sig in i de problem som finns ute på de enskilda förbanden. Dessutom skulle lekmannainflytande inom försvaret bidra till att fler fick anledning att ta del av de beslut m. m. som och regeringen fattat. försvarsutskott har tidigare intagit en positiv inställning till att man utreder frågan om lekmannainsyn inom delar av försvaret, främst då för den centrala ledningen samt på regional nivå. Försvarsministern har också i sina direktiv gett försvarsmaktens ledningsutredning (Fö 1974:03) i uppdrag att utreda möjligheterna till lekmannainflytande i centrala staber och regionala organ. Av direktiven framgår följande: försvarsutskott (FöU 1973:19) har uttalat att frågan om lekmannainflytande i fredstid inom försvarsmaktens centrala och regionala staber bör prövas i samband med att stabsorganisationen ses över. En viktig fråga att överväga är därvid enligt utskottet vilka uppgifter som i förekommande fall lämpligen bör läggas på en lekmannastyrelse. Utskottet anför också att utredningen bör ge besked om de praktiska konsekvenserna av lekmannainflytande. (rskr 1973:289) har gett Kungl. Maj:t till känna vad utskottet har anfört om lekmannastyrelser inom det militära försvaret. Jag anser det angeläget att frågan om lekmannainflytande blir prövad. Det bör ankomma på de sakkunniga att närmare belysa de praktiska förutsättningarna för och konsekvenserna av lekmannainflytande inom det militära försvarets centrala och regionala ledning i enlighet med vad försvarsutskottet har anfört i frågan. Valen till bestyrelsen bör lämpligen ske av organ som är direktvalda inom ett visst geografiskt område. Därför bör vara det organ som utser ledamöter till de förband som ligger inom det område som landstingsområdet omfattar. per förband bör finnas. Bestyrelsens ledamöter kan lämpligen sökas bland personer som har in tresse för totalförsvarsfrågorna men för övrigt efter de normer enligt vilka landstingen utser personer i andra sammanhang. De frågor som bör handläggas av bestyrelsen kan exempelvis gälla O Ekonomiska frågor inom givna ramar O Markfrågor O Representation inom förbandets verksamma nämnder 0 Huruvida bestyrelsen även bör vara rådgivande organ i personal- och anställningsfrågor bör ytterligare utredas Utredningen bör vidare se över, om det kommunala samråd som finns och som fungerat väl men som varit begränsat till mer praktiska samarbetsfrågor skall finnas kvar eller om man kan tillgodose dessa frågor inom ramen för valen av de personer som nomineras i bestyrelsen. Vi finner det lämpligast att den av försvarsministern tillsatta försvarsmaktens ledningsutredning bör vara den utredning som genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att utreda frågan om bestyrelsen vid lokala militärförband. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar uppdra åt regeringen att låta utreda frågan om formen för lekmannastyrelser vid de lokala militära förbanden. () () () () 1* 1975.