ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021243 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om inrättande av två tjänster som socialattaché. Med anledning av socialutskottets betänkande 1971:5 uttalade sig riksdag till förmån för en ökning av antalet socialattachéer efter hand som resurserna skulle medge detta. fastslog de betydelsefulla uppgifter som åvilar socialattachéerna i deras arbete att förse arbetsmarknadens parter med upplysningar i socialpolitiska frågor. Följande års riksdagar har gett uttryck för samma syn på värdet av det arbete som utförs av socialattachéerna och uttalat sin önskan att antalet attachéer av detta slag ökas. Enligt bilaga 7 till årets budgetproposition är antalet socialattachéer alltjämt fyra, och någon ändring häri föreslås inte komma till stånd. De fyra socialattachéerna har varit och är alltjämt stationerade i , , och . Med den bakgrund socialattachéerna har från arbetsmarknadens huvudorganisationer utgör de ett värdefullt tillskott till övrig personal på berörda beskickningar. Genom attachéernas kännedom om och personliga erfarenhet från den svenska arbetsmarknaden kan de på ett effektivt sätt bidra till Sverigeinformationen i utlandet. När det gäller information som hemsänds från socialattachéerna kan bl. a. nämnas redogörelser för socialförsäkringsfrågor, utvecklingen inom hälso- och sjukvård, arbetarskyddsfrågor, samarbetet mellan arbetsmarknadens parter samt för förhållanden inom det fackliga området. Enligt motionärernas uppfattning bör kostnadsskäl inte lägga hinder i vägen för inrättande av ytterligare två socialattachétjänster, nämligen i och i . Den snabba takt varmed det franska näringslivet utvecklats och den utveckling som skett på det arbetsmarknadspolitiska området gör det i hög grad intressant att inrätta en socialattachétjänst i med placering vid svenska ambassaden i . Härigenom erbjuds dessutom bevakning av i den franska huvudstaden. Genom tjänstemannens placering i kan dessutom erhållas kontakt med sociala företeelser inom hela den fransktalande världen. Ursprungligen var det förutsatt att socialattachén i skulle bevaka inte bara EG-området och utvecklingen inom detta utan även motsvarande situation i . Eftersom det visat sig praktiskt olösligt för en och samma person att täcka detta stora område har vi ansett det motiverat att en särskild socialattachétjänst inrättas i . Motsvarande arbetstekniska bekymmer har visat sig råda för den social attaché som är placerad i och har hela den nordamerikanska kontinenten som sitt möjliga arbetsområde. Bevakningen av och har sålunda visat sig omöjlig att bemästra för en person. En dubblering av nämnda tjänst skulle på ett tillfredsställande sätt förbättra bevakning av den arbetsmarknadspolitiska och sociala utvecklingen i denna del av världen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att två nya socialattachétjänster inrättas med bevakningsområde fastställt till respektive och samt att placeringen av dessa sker i och . () ()
mot · FY021246 · 1975-01-27 00:00:00 — om forskning rörande inverkan på människor av vissa fysikaliska fenomen. Det har i olika sammanhang framkommit misstankar om skadlig inverkan på levande organismer genom olika effekter som inte beaktats i tillräcklig grad. Jag kan i annat sammanhang redogöra för många intresseväckande exempel på förmodade skadeverkningar m. m. av nedan uppräknade möjliga störningskällor, varav vissa är säkra medan andra t. v. är ganska outredda åtminstone i vårt land. Det är därför angeläget att fasta uppmärksamheten på följande objekt. Tiden medger inte för ögonblicket att ingå närmare på skadeverkningar, fördelar, nackdelar m. m. Avsaknaden av negativa joner i byggnader med moderna ventilationsanläggningar och vikten av förekomsten av sådana i andningsluften Negativa effekter av statiska laddningar i kroppen orsakade av bl. a. nylonkläder m. m. Negativa effekter av radiofrekvent strålning från teleteknisk apparatur av olika slag. Viss sådan utredning påbörjad inom landet Sammanställning av i världen kända frekvenser som ger skador (grumling av ögonlinser, cellförstöring etc.) Negativa effekter av vistelse i plåtinneslutna och metallrika byggnader. Inverkan av jordmagnetiska fält på känsliga organismer. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att nämnda effekter m. m. uppmärksammas och görs till föremål för erforderlig forskning och uppföljning.
mot · FY021250 · 1975-01-24 00:00:00 — av och om utfärdande av recept. 1 5 § punkten 2 i kungörelsen angående förordnande och utlämnande av läkemedel från apotek m. m. sägs att recept skall avfattas tydligt och utan sådana förkortningar eller ändringar som kan föranleda tveksamhet rörande dess rätta tolkning. Erfarenheterna visar dock, att det är vanligt förekommande, att recept som lämnas in för expediering på apotek är mycket svårlästa. Detta leder till att apotekspersonalen i många fall måste kontakta den läkare som utfärdat recepten för att undvika att misstag begås. Det har uppgivits från vissa apotek att dylika kontakter måste tagas . I detta sammanhang kan anföras hurusom en överläkare i en artikel i föreslagit till sina medlemmar distribuerar en instruktion att från och med visst datum ej längre mottaga recept som är handskrivna, och att recept som är oläsliga återsänds till läkare som utskrivit desamma. Det kan föreligga vissa svårigheter när recept skrives ut vid läkarbesök i hemmen att fordra att recepten skall vara utskrivna på maskin, men för att då få recepten tydliga, kan man då tänka sig att recepten textas. de recept som utskrives på de fasta mottagningarna kan det inte vara någon svårighet att få recepten utskrivna på maskin. Det måste anses otillfredsställande att patienter utsätts för risken att få fel mediciner och att apotekspersonalen tvingas till onödigt extraarbete på grund av otydligt skrivna recept. För att få en förbättring till stånd, så att felexpediering av medicin inte skall kunna ske på grund av att recepten är otydligt skrivna, anser vi att reglerna för utfärdande av recept bör ändras så, att recepten antingen skall vara textade eller skrivna på maskin. Med hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening uttalar att reglerna för utfärdande av recept bör ändras så, att recepten skall vara textade eller skrivna på maskin.
mot · FY021251 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. Frågan om naturläkemedel är föremål för utredning. Innan denna utredning är slutförd kommer ett mer långsiktigt beslut om naturläkemedlens användande i inte att kunna fattas. Tillverkning, förskrivning eller distribution av naturläkemedel är tills vidare inte tillåtna och har förhindrats bl. a. genom polisingripanden. Det är dock allmänt bekant att en stor patientkrets har funnit tillgången till naturläkemedel ytterst betydelsefull och att många positiva resultat av behandling med sådana läkemedel har rapporterats, även då behandling med konventionella läkemedel inte visat sig framgångsrik. Dessa patienter har hamnt i en mycket svår situation och står ofta utan den behandling som är den enda de själva har förtroende för. I många fall har patienter, med stora ekonomiska uppoffringar, tvingats resa utomlands för att få den önskade behandlingen. Denna situation måste från humanitär synpunkt anses helt oacceptabel. Det är därför nödvändigt att, i avvaktan på naturläkemedelsutredningen och de beslut den kan komma att föranleda, öppna tillfälliga möjligheter till behandling med naturläkemedel. Detta kan ske genom att genom dispenser ger läkare möjligheter att förskriva läkemedel samt tillåter att de läkemedel som på detta sätt ordineras också får importeras och saluföras i . I de fall det befinnes lämpligt bör de också få tillverkas här i landet, självfallet under tillfredsställande hygienisk kontroll. Med hänvisning till vad som anförts hemställer undertecknade att beslutar att hos regeringen anhålla om 1. utfärdandet av sådana regler, att legitimerade läkare, genom dispensförfarande, tillåts i avvaktan på naturläkemdelsutredningens arbete förskriva naturläkemedel, 2. att de läkemedel som sålunda ordineras också får, under tillfredsställande kontroll, tillverkas, importeras och försäljas i . () i Heden P. O. () () i Ulfsbyn GOTAB 75 8761 S 1975
mot · FY021253 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om stöd till hälsohem. Vetenskapliga undersökningar pågår bl. a. i och om samband mellan vegetarisk kost och fasta och hälsa. Många människors erfarenhet ger belägg för att sjukdomar som t. ex. astma, ledgångsreumatism, högt blodtryck och ulcerös kolit efter långvarig vård hos medicinska experter utan förbättring botats genom ändrad livsföring bl. a. med vegetarisk kost. Att vad man äter har betydelse för hälsan är allmänt accepterat. kost-och motions-kampanj är ett belägg fördetta. Tallmogården i har godkänts som konvalescenthem av . Läkare remitterar patienter dit, men väntetiden är lång. Det finns åtskilliga andra hälsohem som arbetar med gott resultat utan det minsta stöd från samhället. Avgifterna kan bli kännbara för patienterna, även om vården kostar en bråkdel av vad sjukhusvård kostar samhället. bör ta initiativet till att godkänna och stödja fler hälsohem, t. ex. genom att inrätta läkartjänster vid dessa och därigenom göra det möjligt att remittera patienter dit med sjukkasseersättning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionen angående stöd till hälsohem.
mot · FY021257 · 1975-01-25 00:00:00 — b) att ett epidemiologiskt forskningscentrum upprättas i arbetarskyddsstyrelsens regi, som datamässigt registrerar yrkeshygieniska och medicinska data för att utvärdera samband, c) att företagen ålägges genomföra utvidgad utbildning för skyddsombuden, speciellt i mätteknik och giftlära, varvid företaget står för kurskostnader och lön, d) att de landsting som ansvarar för regionsjukhusen ges i uppdrag att års utgång upprätta yrkesmedicinska kliniker med såväl teknisk som medicinsk del och som fristående kliniker, 3. att anhåller om a) att regeringen ger arbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att års utgång presentera den dokumentation som förutsätts finnas till den nya hygieniska gränsvärdeslistan och presentera motiven i de fall ett lägre gränsvärde tillämpas utomlands, b) att gränsvärdet för alla cancerogena ämnen skall vara noll (eller åtminstone oupptäckbart) 1980 och att således arbetet med föreskrifter om produktionsförändringar påbörjas, c) att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att ordna yrkeshygienikerkurser som kan sökas fritt, d) att ges i uppdrag att inrätta fem FVblock för att specialistutbilda yrkesmedicinare, 4. att uttalar att de utredningar som sysslar med yrkesskadebegreppet och yrkesskadestatistiken anmodas att lägga fram sina förslag och att regeringen för sin del skyndsamt framlägger förslag i frågan, 5. att hos regeringen begär förslag om a) att i arbetarskyddslagen införa regler och bestämmelser som minskar arbetshets och utslagningar, med bl. 10 minuters paus och vad som i övrigt anförs i motionen. b) att komplexet med gruppträning, utvecklingssamtal och sensitivitetsträning utreds och kartläggs och att den utmanande sensitivitetsträningen i lag förbjudes, 6. att uttalar att statliga medel reserveras för att helt bekosta arbetsmiljöexperter, som anställs av fackförbund, LO, TCO eller , förslagsvis genom en höjd arbetsgivaravgift, 7. att hos regeringen begär förslag om att ändringar görs i arbetarskyddslagens paragraf 40 b syftande till en utvidgning av rätten för skyddsombud att avbryta hälsofarligt arbete samt till att lokal fackförening blir den enda instans som kan pröva det berättigade i ett skyddsombuds åtgärd. C.-H.HERMANSSON (vpk) (vpk) i (vpk) i (vpk) i GOTAB 75 8763 1975
mot · FY021260 · 1975-01-24 00:00:00 — om standardisering av anvisningskort För vissa sjuka och handikappade. Det är i vårt samhälle inte ovanligt att man har ett handikapp av något slag. De handikappades svåra situation har rönt allt större uppmärksamhet i och med att kunskapen om problemen breddats. Detta har föranlett bl. a. betydande insatser i syfte att göra såväl arbetslivet som samhällsmiljön och den verksamhet som bedrivs i samhället tillgängliga för handikappade. Arten av handikapp är mångskiftande, och det kan uppstå akuta nödsituationer då ett snabbt ingripande kan vara av värde. Vi tänker då närmast på blinda, döva, diabetiker, epileptiker, hjärtsvaga med pacemaker, blödarsjuka m. fl. som har olika behov av snabb hjälp. Uttalat svåra problem uppstår för dessa människor vid trafikolyckor eller sådana sjukdomsfall som drabbar den sjuke/handikappade så svårt att han inte kan meddela sig med omvärlden; då kan t. o. ni. en i sig banal situation bli av livshotande karaktär. Det finns för blinda och döva olika igenkänningstecken som är välkända och väl synliga, såsom armbindlar och dylikt. Det finns också andra symboler i form av små märken att bäras t. ex. på rockuppslaget. Mindre bekant är att vissa handikappade och sjuka även har kort av olika typer och färger som ger skötselanvisningar. Dessa kort är inte alltid så lätta att återfinna och känna igen bland den hjälpbehövandes övriga handlingar. Denna motion vill därför förespråka en standardisering, till utseende och utformning, av ett lämpligt anvisningskort. En snabbare och säkrare hjälpinsats skulle säkerligen kunna åstadkommas av medmänniskorna om anvisningskortet är standardiserat och till sitt utseende känt. Det bör utföras i huvudsak som ett vanligt legitimationskort men med speciellt framträdande utseende - t. ex. ränder i varningsfärg. Texten bör även vara avfattad på engelska för att medge användning på resor. I samband med den särskilt framträdande texten beträffande sjukdomens eller handikappets art bör den symbol som representerar respektive sjukdomsart även finnas på kortet. (Se bl. a. cirkulär (MF nr 28) om medicinska sjukdomssymboler.) Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att hos regeringen anhåller 1. att anvisningskort för identifiering, omhändertagande och första hjälp till vissa sjuka och handikappade standardiseras och görs lätt igenkännbara, 2. att kortens utseende och användning bekantgörs hos allmänheten genom skolor, apotek och massmedia. () ()
mot · FY021261 · 1975-01-27 00:00:00 — om en utredning rörande livsbegreppet vid abort. Några generella regler för hur sjukvårdspersonalen skall handla, om ett /barn efter abortingrepp visar livstecken, finns inte. Frågan är vilket tillstånd hos fostret/barnet som skall föranleda att livsuppehållande åtgärder sätts in. Frågan har fått ökad aktualitet både genom det ökade antalet aborter och genom medicinska framsteg, som gjort det möjligt att fä /barn att överleva efter allt kortare graviditetstider. Avsikten med ett abortingrepp är att befria kvinnan från ett livsdugligt . Om avsikten endast är att av medicinska skäl befria kvinnan från en fortsatt graviditet är termen att besluta om för tidig förlossning, och vid en sådan inriktar man sig på att söka få fostret att överleva under och efter ingreppet. Det ser ut som om val av metod göres beroende inte bara av hur långt graviditeten är framskriden utan även av vilket syfte man har i fråga om fostrets/barnets liv. Vid vissa metoder kan man säkert räkna med att fostret överlever ett ingrepp på modern. Vid andra metoder händer det att fostret/barnet visar svagare eller starkare tecken på liv efter ingreppet. Efter ett abortingrepp kan alltså fostret/barnet bete sig på ett sätt som kräver ställningstagande till om det är vid liv eller inte. Det är inte minst av hänsyn till sjukvårdspersonalen önskvärt att det finns kriterier, som de kan handla efter i dylika situationer. Strängt juridiskt kan ju den som efter ett abortingrepp aktivt eller passivt förorsakar ett barns död bli ansvarig enligt 3:1, enligt vilket stadgade bestämmes straff för den, som berövar annan livet. Frågan om vad som skall menas med att ett /barn är vid liv kan inte ses enbart som en fråga om att genom livsuppehållande åtgärder få barnet att utveckla sig till en frisk människa. Från juridisk synpunkt kan frågan om liv bli av betydelse redan om barnet lever bara . Det heter nämligen i I kap. 1 §: Arv kan tagas endast av den, som lever vid arvlåtarens död; dock må barn, som är avlat , taga arv, om det sedermera födes vid liv." Genom detta stadgande kan ett barn, som lever endast , likväl leda ett arv vidare. Dessutom bör hänsyn tagas till att ovissheten om vad som sker med ett /barn efter abortingrepp inger många människor olustkänslor. En öppen diskussion i likhet med den som förts angående dödsbegreppet skulle vara av stort värde. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att frågan om livsbegreppet för /barn göres till föremål för utredning.
mot · FY021262 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om ett kontor för yrkesinspektionen i Kristianstad-Hässleholmsområdet. har betydande åtgärder vidtagits på arbetsmiljöns område. Den organisation för yrkesinspektionen som trädde i kraft innebar att antalet distrikt har ökats från 11 till 19 och att beslutande nämnder med representation från arbetsmarknadens parter har knutits till inspektionen. har dessutom betydande personalförstärkningar tillförts yrkesinspektionen. I årets budgetproposition föreslås ytterligare en förstärkning av antalet tjänster. Detta medverkar i hög grad till den effektivisering av arbetarskyddet som är en förutsättning för en bättre och tryggare arbetsmiljö. Då yrkesinspektionen är att betrakta som en service från samhällets sida skulle filialkontor utgöra en positiv faktor vid lokalisering och utveckling av regionerna. Enligt riksdagsbeslut om ortsklassifiering utgör ett primärt centrum. beslut innebar också att samhället skall medverka till att skapa service och utvecklingsmöjligheter för de olika orterna inom ramen för planen. Enligt gjord distriktsindelning utgör ett distrikt med kontoret förlagt till . Vi bedömer, med hänsyn till befolkningstäthet och lokalisering samt den struktur inom näringslivet som kännetecknar distriktets verksamhetsområde, det vara motiverat att förlägga en del av yrkesinspektionens verksamhet till primärcentret . Det skulle förstärka effektiviteten och underlätta för yrkesinspektionen att fullgöra sina uppgifter. En sådan åtgärd skulle också stå i överensstämmelse med de fastställda riktlinjerna för den regionalpolitiska planeringen. Dessa riktlinjer innebär att primärcentra skall förses med kvalificerade samhällsfunktioner, t. ex. av den typ som föreslås i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att förlägga en del av yrkesinspektionens verksamhet till . (s) ()
mot · FY021267 · 1975-01-27 00:00:00 — av om användande av THX m. m. riktade undertecknad en interpellation till socialministern med begäran att läkare skulle få fortsätta att använda preparaten THX och Paspat samt vissa naturläkemedel under viss utvärderingsperiod. Frågan var förestavad av den situation som inträffat genom att man från sida på en gång avbryter patienters möjlighet att få detta preparat. Tiotusentals människor har fått THX, och ett tusental erhåller fortfarande detta . Paspat, som främst handhafts av ett läkarteam på lungkliniken i , har använts på ett tusental patienter. När det gäller vissa naturläkemedel, som också använts av tiotusentals personer, antingen medlen har erhål lits i eller från utlandet, finns en särskild av utsedd arbetsgrupp som behandlar frågan. Min uppfattning överensstämmer med däri att det är nödvändigt att läkemedlen uppfyller de krav som finns i läkemedelsförordningen. Jag är däremot tveksam, om läkemedel eller preparat, som vetenskapligt bevisats sakna läkande effekt eller skadliga effekter, icke skulle få säljas i vårt land, om det saluförs under rätt varubeteckning. Enligt gällande regler är läkare skyldiga att ge patienter en behandling som står i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. När det gäller preparatet Paspat har det använts av läkare , främst mot allergier och astmabesvär. En läkargrupp i har emellertid vid undersökning icke kunnat konstatera effekt; därför förbjuds detta preparat. Mot detta förbud står de erfarenheter som gjorts av lungklinikens läkare och tusentals journalförda patienter, vilka upplevt preparatets positiva verkningar. Motsvarande gäller THX. En framstående läkargrupp har efter en ganska snabb utvärdering meddelat att detta preparat saknar varje objektiv och positiv effekt på vissa sjukdomar. Tusentals personer går omkring som levande bevis för att THX givit dem lindring eller bot för vissa åkommor. T. o. m. läkare använder själva THX. Socialministern har framhållit att vad som fordras för att få THX-preparatet prövat som registrerat läkemedel är forskning som kan bevisa dess effekt. Om tillverkare eller användare av THX eller Paspat icke har möjligheter eller förutsättningar att kunna klara en sådan forskningsuppgift men tio tusentals människor, som använder preparaten, anser dem ha effekt, anser jag att det är samhällets skyldighet att fullgöra de erforderliga forskningsinsatserna. har låtit verksamheten pågå så länge att den själv bör ta ansvaret för en ingående forskning och försöksverksamhet. förbjuder preparaten med motivering att de saknar effekt, men då de icke kan anses ha skadlig effekt, borde de kunna få användas av läkare på patienter som önskar erhålla sådana. Genom noggrann journalföring samt intervjuer med patienter skulle ett brett material kunna framställas som tillfredställer krav på åtminstone "beprövad erfarenhet. Åberopande av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att preparaten THX Paspat och vissa naturläkemedel under kontroll får användas inom sjukvården under i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FY021269 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl. om erkännande av bil såsom tekniskt hjälpmedel åt rörelsehandikappade. De rörelsehandikappades transportproblem aktualiseras i olika sammanhang, men en samlad lösning av problemet låter vänta på sig. Med anledning av propositionen 1974:141 har anfört bl. a. att de markant rörelsehandikappades förflyttningsbehov bör lösas i (oljande ordning: - Genom stöd till anskaffande av bil med eventuell kommunikationsradio. Bilen är att betrakta som ett tekniskt hjälpmedel för förflyttning längre och kortare sträckor. - För dem där denna lösning icke är lämplig av personliga, medicinska eller tekniska skäl skall färdtjänst stå till förfogande. - De allmänna färdmedlen anpassas till människornas behov av tillgänglighet. Starka krav måste ställas på trafikföretagen för att eliminera de nuvarande bristerna vilka i stort sett drabbar alla människor i livscykeln: barnfamiljer och äldre personer (för vilka bristerna ökar markant ), handikappade i olika åldrar. Vi delar i huvudsak DHR:s syn på hur problemen bör lösas. Vi har också i tidigare sammanhang påtalat konsekvenserna, exempelvis för pensionerade handikappade, av att statsbidrag för inköp av bil endast kan fås av förflytjningshandikappade som behöver egen bil för förvärvsarbete eller yrkesinriktad utbildning. Det är en påfallande brist att inte alla rörelsehindrade ges den möjlighet som innehav av bil ger att bryta sin isolering. Det inkomstprövade bidraget, som uppgår till , föreslås i budgetpropositionen höjas till . Det är bra, men beviljandet av detta bidrag bör inte längre göras beroende av den handikappades sysselsättning. Eftersom vår inställning är att bilen måste erkännas som ett tekniskt hjälpmedel bland andra sådana som ställs till handikappades förfogande, bör inte heller inkomstprövningen behållas. När det gäller frågan om hur kostnaderna för anskaffande av bil skall täckas, borde det förslag som handikapputredningen ställt (SOU 1970:64) vara lämpligt att pröva. Det går ut på att den enskilde själv står för 10 96 av anskaffningskostnaderna, kommunen för 30 96 och staten för 60 96 Även bidragen till driftkostnaderna är förknippade med krav om förvärvsarbete eller studier. 1 konsekvens med vårt förslag att denna begränsning skall upphöra menar vi att de handikappade som fått bidrag till inköp av bil också skall tillerkännas bidrag till driftkostnaderna. Rätten till bidrag för körkortsutbildning bör också vidgas så att alla rörelsehandikappade, oberoende av den enskildes sysselsättning, skall kunna erhålla sådant. Med hänvisning till det anförda föreslås1 att uttalar sig för att bilen erkänns som ett tekniskt hjälpmedel för rörelsehandikappade. (vpk) (vpk) 1 (Seäven motion 1975:1719)