mot · FY021863 · 1975-03-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m. m. I proposition 1975:9 framläggs förslag beträffande högskoleutbildningen. Enligt U 68:s uppfattning bör utbyggnaden av den högre utbildningen ske på orter som av statsmakterna angivits som primära centra. Industrialiseringen och näringslivets differentiering i övrigt inom , liksom annan verksamhet, har givit kommunen en infrastruktur som väl svarar mot kravet på primärt centrum. I yttrande över Länsprogram 74 har kommunen föreslagit att Ö-viksregionen skall klassas som såväl primärt centrum som primärt transportcentrum. U 68 behandlar utbildningslokaliseringen i perspektivet av regionalpolitikens mål. Högskoleutbildningen bör enligt U 68 lokaliseras till orter där de speciella kraven på utbildningens organisation, kvalitet och miljö kan förenas med de för den regionala utvecklingen önskade effekterna av utbildningen. U 68 menar vidare att ett studerandeantal på 3 500-4 000 på en ort eller ett pär av närliggande orter ger en god valfrihet mellan olika slag av utbildning. Beträffande den norra utbildningsregionen har i propositionens tabell 12, Riktpunkter för högskoleområdenas utbyggnad. Antalet utbildningsplatser., lämnats följande uppgifter: Det kommer således att ske en kraftig utbyggnad av kapaciteten för teoretisk högskoleutbildning i regionen . I det sammanhanget är det naturligt att överväga en utbyggnad av teknisk högskoleutbildning i . Då Norrlandsberedningens betänkande Högre Teknisk utbildning i framlades 1969, gjordes i , på uppdrag av dåvarande skolstyrelse, en undersökning om förutsättningarna för förläggning av högre teknisk utbildning till . I denna utredning påvisades stora likheter i industridifferentieringen mellan och , utom i branschen pappers- och massa industri, vilken är kraftigt överrepresenterad i . Differentieringen med avseende på företagsstorleken, dvs. procentuell andel sysselsatta i olika stora företag, visar att tyngdpunkten i AC-län ligger inom småindustrin medan tyngdpunkten i Y-län ligger inom industri, sysselsättande 200-1 000 personer. Det kan därvid tilläggas att den största industribranschen inom är mekanisk verkstadsindustri, med ca 3 700 anställda, samt massa- och pappersindustri med ca 3 000 anställda. Vidare påvisar nämnda utredning att teknologfrekvensen var ovanligt hög, vilket torde ha sin grund i den tekniska traditionen på orten, dokumenterad av livskraftig industri och en teknisk riksskola, vars ingenjörer gör goda insatser i svenskt näringsliv. 1 utredningen gjordes också en företagsenkät om ett eventuellt förläggande av högre teknisk utbildning till . Enkäten visade att det fanns ett mycket stort intresse inom företagen. Speciellt ett av företagen, AB och , hade i ett särskilt yttrande redogjort för den forskning som bedrivs och de forskningsresurser som finns inom företaget, speciellt inom områdena hydraulik och därav betingad mätteknik. Den hydrauliska avdelningen har successivt knutit kontakter med tekniska högskolor i landet och då speciellt med KTH, vilket bl. a. resulterat i att examensarbeten utförts på laboratoriet. anordnar i kurser med olika poängtal inom olika ämnen, och distansundervisning pågår. ligger inom bekvämt pendlingsavstånd från (). Det finns därför ett brett underlag för högskoleutbildning i . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola inom linjerna för pappers- och pappersmassaindustri samt verkstadsindustri förläggs till . SVEN-ER1K () ()