mot · FY021790 · 1975-01-27 00:00:00 — om ökad insyn i kommunala bostadsföretag. Inom den svenska bostadspolitiken spelar de allmännyttiga bostadsföretagen en central roll. Enligt folk- och bostadsräkningen 1970 förvaltade dessa företag ca 530 000 lägenheter. Inom nybyggnationen av flerfamiljslägenheter är deras roll helt dominerande. Inom ramen för bostadslånebestämmelserna har dessa företag satts i en särställning i och med att de ensamma har rätt till en hundraprocentig belåning till förmånliga villkor. Genom att de inom ramen för bruksvärdesystemet har getts en prisledande ställning framgår deras centrala roll inom bostadspolitiken än klarare. I byggkonkurrensutredningen föreslogs att dessa företag skulle drivas i aktiebolagsform och att de skulle vara helkommunala. Den roll dessa företag spelar gör det önskvärt med en omfattande insyn i dessa företag. av de allmännyttiga företagen drivs i stiftelseform medan resterande företag med några få undantag bedrivs i aktiebolagsform. De allmännyttiga företagen som bedrivs i aktiebolagsform lyder under aktiebolagslagen i vad gäller krav på redovisning, styrelseledamöternas ansvar, revisorernas uppgifter etc. Någon motsvarande lagstiftning finns inte för stiftelserna. Enligt aktiebolagslagen är ett bolag skyldigt att träda i likvidation om mer än två tredjedelar av aktiekapitalet är förbrukade. Fortsätter bolaget sin verksamhet trots detta, blir styrelsens ledamöter personligen ansvariga för bolagets ekonomiska förbindelser. Aktiebolagslagen ger också direktiv om hur avskrivningar skall göras, möjligheter till uppskrivning av anläggningstillgångar osv. Eftersom en stiftelse inte formellt lyder under aktiebolagslagens bestämmelser, kan en stiftelse i och för sig balansera hur stort underskott som helst utan att därför behöva träda i likvidation, om stiftelsen kan fullgöra sina ekonomiska skyldigheter och betala sina löpande skulder. Det kan naturligtvis ifrågasättas om det inte strider mot god köpmannased att i längden driva ett företag, där kostnaderna ständigt överstiger intäkterna och den balanserade förlusten kontinuerligt ökar. Några vägande skäl för att inte driva de allmännyttiga företagen i aktiebolagsform har inte framförts, varför det synes rimligt att efter en över gångstid kräva aktiebolagsform för att ett företag skall behandlas såsom ett allmännyttigt företag. Efter övergångstiden bör inte nya bostadslån utgå till företag som inte är aktiebolag. Helkommunala eller inte? Av de kommunala allmännyttiga bostadsföretagen är ca tre fjärdedelar helkommunala. De resterande är halvkommunala, där Svenska och i allmänhet är meddelägare. De halvkommunala bostadsföretagen förvaltar av de allmännyttiga företagens bostadsbestånd. har framhållit att det är riktigt och väsentligt att kommunerna har det hela och fulla ansvaret för verksamheten i de allmännyttiga bostadsföretagen och att något egentligt behov av att organisationer och företag går in som delägare eller utser styrelserepresentanter inte längre finns. Utredningen framhöll vidare att det är angeläget att slå vakt om de möjligheter till rationellt byggande och effektiv förvaltning som ges genom samarbete mellan de allmännyttiga företagen samt HSB och Svenska men att detta bör vara möjligt även om de allmännyttiga företagen görs helkommunala. beslut om bostadspolitiken innebar bl. a. att efter godtages som nya allmännyttiga bostadsföretag endast helkommunala företag. I en särskild övergångsbestämmelse till den nya bostadsfinasieringsförordningen görs undantag för de företag som före 1975-01-01 var godkända såsom allmännyttiga företag. Enligt min mening talar övervägande skäl för att de allmännyttiga bostadsföretagen skall vara helkommunala. De allmännyttiga företagen bör ses som en del av kommunens organisation. Därför hörsamma värderingar och regler tillämpas vid val av styrelser i dessa som vid val av kommunala nämnder och styrelser. Detta skulle också stärka förtroendet för de allmännyttiga företagen vid upphandling. Den anknytning till intressen i byggföretag som ibland förekommer är principiellt tvivelaktig. De skäl som ansåg tala för att nya halvkommunala företag inte skall godkännas som allmännyttiga företag gäller enligt min mening även de redan existerande halvkommunala företagen. Målsättningen bör vara att de redan existerande företagen efter en viss övergångstid, förslagsvis , görs helkommunala. Enklast åstadkommes detta om den ovan nämnda övergångsbestämmelsen till bostadsfinansieringsförordningen görs tidsbegränsad. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att de allmännyttiga bostadsföretagen skall drivas i aktiebolagsform och vara helkommunala.