mot · FY021852 · 1975-03-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:24 om viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. Regeringen har i proposition 1975:24 bl. a. föreslagit att teckningslärarutbildning av det slag som bedrivs vid teckningslärarinstitutet skall byggas ut. Utbyggnaden skall enligt förslaget göras i . Föredragande statsrådets förslag innebär att ämnesutbildningen av teckningslärare skall ske i huvudsaklig överensstämmelse med den utbildning som bedrivs vid teckningslärarinstitutet och finnér vidare starka skäl för en utbyggnad av en sådan utbildning utanför . hade för sin del föreslagit att teckningslärarutbildningen skulle lokaliseras till tre orter, nämligen , och . Föredragande finnér sammanfattningsvis, med hänsyn till teckningslärarutbildningens krav, att det bör finnas förutsättningar att på ett godtagbart sätt genomföra teckningslärarutbildning i och att orten också med hänsyn till övriga angivna faktorer är lämplig för utbyggnaden. 1 propositionen redovisar föredraganden de krav på en förläggningsort som man bör ställa beträffande teckningslärarutbildningen. Dessa är följande: Krav på en aktiv kulturmiljö. Tillgång på lärare i framför allt olika konstnärliga ämnen, både praktiskt och teoretiskt inriktade. Möjligheter att utan alltför stora kostnader anlita experter för olika specialuppgifter inom utbildningen. Tillgång på handledare inom skolväsendet på orten för genomförande av den praktiska delen av lärarutbildningen. Föredraganden finnér att de största städerna bäst tillgodoser de speciella krav som teckningslärarutbildningen ställer och pekar även på vissa andra faktorer, som bör tas med i bedömningen vid lokaliseringen. Man bör t. ex. ta hänsyn till i vilken del av landet behovet av utbildade lärare är särskilt stort. Vidare är det rimligt att eftersträva en lokalisering, som bidrar till en geografisk spridning av utbildningsmöjligheterna, motiverad från såväl regionalpolitiska som utbildningspolitiska och kulturpolitiska synpunkter. Synnerligen starka skäl talar emellertid för att teckningslärarutbildningen lokaliseras jämväl till , vilket föreslogs av med instämmande av tunga remissinstanser, bl. a. LO. Följande för gynnsamma lokaliseringsfaktorer anser vi föreligga. är centrum för en levande kulturbygd med en utbredd konst närlig aktivitet inom skilda estetiska sektorer. har ett länsmuseum med förnämliga samlingar, en ytterst aktiv utställningsverksamhet i regi av konstcentrum Sydost samt en sjudande aktivitet främst på målerisidan inom Ölands- och . Inte minst verksamheten vid Capellagården på bör omnämnas i sammanhanget. Bild- och forminstitutionen vid i har i skilda sammanhang uppmärksammats för en metodisk nyorientering av ämnet. Man kan utan överdrift påstå att institutionen varit ledande då det gäller uppläggning av studiegångar för bild- och formämnet vid lärarhögskolorna i landet. Den nyuppförda institutionen vid i har planerats efter nya och delvis oprövade linjer. (Se redogörelse i underbilaga.) Sedan avgav sitt förslag har vid bild- och forminstitution genomförts en försöksutbildning i bildkunskap, 20 poäng. Utgångspunkten har därvid varit . Kursen startade vt 1974 och beräknas bli avslutad vt 1975. 15 studerande har genomfört kursen. Den utvärdering som under hand har gjorts visar på mycket lyckade resultat. Förekomsten av glasyrkesskolan i torde ha relevans både för en blivande formhögskola i och teckningslärarutbildning. Glasyrkesskolan har stor betydelse för det formgivande utvecklingsarbetet inom glassektorn. Huvudman för utbildningsenheten är kommun, och de kurser och utbildningsvarianter av yrkeslörberedande karaktär som erbjudes är godkända av SÖ. Följande utbildningsgrenar finns: - Tvåårig verkstadsskola för blivande arbetare inom glasindustrin. - Terminskurs i formgivning för främst konstfackelever, bestående av en klass. Denna utbildningsmöjlighet för blivande formgivare är mycket attraktiv. - Sommarkurser arrangeras för blivande konstnärer och designers. Kurserna är öppna för alla. Capellagården på har en omfattande sommarkursverksamhet inom den konstnärliga sektorn. Dessutom anordnas en reguljär 1- till 2-årig basutbildning inom trä-, textil- och keramiksektorn, för ca 60 elever. Den kvalitativt högtstående hemslöjdsverksamheten i län bör även framhållas. Den är inriktad på konsthantverk i allmänhet, men specialisering förekommer inom träarbete och silversmide. Beträffande de av departementet uppställda lokaliseringsfaktorerna vill vi sålunda slå fast att kraven på en aktiv kulturmiljö torde vara väl tillgodosedda i . Lärare bör vidare kunna anskaffas genom reguljär utlysning av tjänster, varvid hela landet är rekryteringsområde. Inrättande av en formhögskola i bör kunna medge ett samordnat utnyttjande av lärare i samma utsträckning som i . Beträffande möjligheterna att anlita experter vill vi anföra att har goda kommunikationer med . Det bör uppmärksammas att avståndet till är mindre än avståndet . Tillgången på handledare inom är betryggande. Inom storstadsalternativet Kalmar-Nybro-Emmaboda bor ca 100 000 människor, och centrumet fyller alltså de krav som befolkningsmässigt kan ställas på ett storstadsalternativ, dvs. regionen är lämpad för lokalisering av verksamheter som normalt är förlagda till storstadsområdena. Dessutom ligger städerna och inom . Slutligen är det ur regionalpolitisk synvinkel uppenbart att sydöstra behöver all den utvecklingsstimulans som lokalisering av högre utbildning normalt innebär. Under hänvisning till det anförda finner vi sammanfattningsvis mycket starka skäl tala för att LUK:s förslag om teckningslärarutbildning i fullföljes. att uttalar sig för att teckningslärarutbildning förläggs till . () i Glömminge