mot · FZ02118 · 1975-11-21 00:00:00 — Motion 1975/76:118 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 I förslaget om tilläggsbudget 1 återfinns under industridepartementets verksamhetsområde förslag att bemyndigar regeringen att godkänna ett avtal om bildande av ett aktiebolag för utbyggnad och drift av i nedre lopp. Avtalet har träffats mellan vattenfallsverket och . Vidare föreslås att investeringsmedel får tas i anspråk för utbyggnaden. Någon närmare redovisning av utbyggnadsprojektets karaktär ges inte i propositionen. Kraftstationen är planerad för en effekt av 20 MW och skall ge en årsproduktion av 100 GWh. Det är således fråga om ett litet kraftverk. Det kommer att kunna ge enbart marginella tillskott till vår energiförsörjning och har inte någon avgörande betydelse för upprättade energibalanser. lönsamhet anses inte heller vara speciellt god. Sysselsättningsmotiv har inte anförts som speciellt skäl för utbyggnaden. Motiven för en utbyggnad är därför enligt vår mening inte särskilt starka vare sig från energimässig eller ekonomisk bedömningsgrund. Det måste vidare stå helt klart att man inte bör ta ställning till Söderforsutbyggnaden utan en mer övergripande bedömning av hela den älvsträcka i nedre av vilken är en del, dvs. sträckningen nedströms innefattande bl. a. Färnebofjärden, Gysingeforsarna, Hedesundafjärden och Söderforsområdet. Älven fick här efter istiden en ny sträckning och har inte hunnit utveckla någon egentlig dalgång utan består till större delen av en serie flikiga och örika sjöar, förbundna med flera älvarmar med forssträckor. Detta älvlandskap har ingen motsvarighet i vårt land. Det är synnerligen flackt och hyser stora arealer slåtteräng och myr, inte minst i deltalandskapet nedanför . Det är sålunda mycket känsligt för överdämning. Vidare har nedre ett internationellt naturvårdsintresse som nordgräns för många värmekrävande lövskogsinslag som här finns rikligt, framförallt i forsområdena och i skogsbrynen mot fjärdarna och älvängarna. Många skogspartier har karaktär av naturskog. Fågel- och insektsfaunan är ovanligt rik. Områdets bevarandevärde har verifierats genom en rad undersökningar. Sehlstedska utredningen gav den outbyggda älvsträckan uppströms Gysingeforsarna högsta bevarandevärde (klass 4). Av skäl som vi återkommer till gjorde utredningen inte någon bedömning av älvsträckan nedanför . I underlagsmaterialet för utredningen anfördes dock, att älvsträckan Hedesundafjärden t. o. m. forssträckorna vid har lika stor bevarandevärde som det övre området. En utredning utförd vid i har redovisat betydande naturvärden men också behovet av ytterligare undersökningar. har föreslagit att större delen av Färnebofjärden, Gysingeforsarna, deltaområdet nedanför forsarna och stora mossen Jordbärsmuren görs till nationalpark. I och inventering "Intresseområden för vetenskaplig naturvård finns Hedesundafjärden och Färnebofjärden omnämnda liksom Jordbärsmuren, vilken anges innefatta landets sannolikt största oskadade och mest regelbundet koncentriskt utbildade mosse utan gölar. En rad organisationer har vidare uppvaktat regeringen i ärendet. Sammanfattningsvis vill vi understryka att de naturvärden i området som redovisats är utomordentligt stora och att detta omdöme gäller inte minst hela älvlandskapets karaktär. Härtill kommer att delar av området är av mycket stort värde för det rörliga friluftslivet. Strömfisket i och saknar helt motsvarighet i närhet. Det rör sig om forsområden om många km2. Nedre anses som ett av de värdefullaste områdena i landet för kanotsport. Vi vill också hänvisa till att motion (1975:2064) väckts i om att göra området kring nedre till primärt rekreationsområde. Vi vill instämma i vad som där anförs. En utbyggnad skulle på ett avgörande sätt minska rekreationsvärdena. En utbyggnad i skulle medföra mycket allvarliga skadeverkningar i området kring , men också för hela detta unika älvlandskap. Forsarna kring skulle i stort sett försvinna. Vattenförhållandena i Hedesundafjärden skulle allvarligt förändras. Den jämvikt som råder skulle brytas. Den medgivna höjningen av medelvattenståndet skulle medföra att stora arealer låglänt mark skulle dämmas över ända upp mot landsvägsbroarna vid . Detta gäller särskilt de värdefulla ängs- och myrområdena, inte minst i Gysingedeltat och Jordbärsmurens kantområden. Området är oerhört känsligt för påverkan, och redan små förändringar i vattenståndet kommer att få allvarliga konsekvenser inom ett stort område. Sammanfattningsvis finner vi att de skador på nämnda intressen, som en kraftutbyggnad i skulle medföra, klart överstiger vinsterna i energi- och sysselsättningshänseende. Detta är också en bedömning som en överväldigande majoritet av befolkningen kring har gjort. Det är beklagligt att Söderforsutbyggnaden inte klassificerades av den Sehlstedtska utredningen. Motivet var att vattendom redan förelåg. Vi anser det uppenbart att området, om så skett, skulle placerats i den högsta bevarandeklassen och att en utbyggnad därmed skulle ha varit helt utesluten. Ansökan enligt vattenlagen om utbyggnad lämnades . Huvudförhandlingar hölls 1964, och den slutgiltiga domen kom först . har uppfattningarna rörande vattenkraftutbyggnaden förändrats. turvårdskraven har fått ökad tyngd. a. vid ställningstagandet till energipolitiken varit restriktiv när det gällt tillåtligheten av vattenkraftutbyggnad. Vårriksdagen 1975 beslöt således att endast projekt i klasserna 0 och 1 enligt Sehlstedtska utredningens bedömning skulle vara öppna för prövning. beslöt också att en samlad bedömning av den fortsatta vattenkraftutbyggnaden borde göras först när även den Ekströmska utredningen om vattenkraften i slutförts och remissbehandlats. har i dessa sammanhang drivit uppfattningen att någon kraftutbyggnad ej får ske i de orörda älvarna, i källflödena i framför allt fjällområdena eller i längre sammanhängande, outbyggda älvsträckor i redan utbyggda älvar. Vi har också räknat med en mindre omfattande vattenkraftutbyggnad än riksdagsmajoriteten. Som vi redovisat har nedre delen av mycket stora värden från naturvårdssynpunkt och för det rörliga friluftslivet. Ytterligare utredningsarbete pågår för att ytterligare kartlägga och verifiera dessa. En utbyggnad vid skulle mycket allvarligt skada dessa värden. Vi anser därför att det skulle stå i uppenbar strid med principerna i den bedömning gjort rörande den fortsatta vattenkraftutbyggnaden att nu medge utbyggnad vid . Frågan bör på nytt kunna tas upp vid kommande ställningstagande till den fortsatta vattenkraftutbyggnaden. bör därför avslå regeringens förslag om att godkänna det föreliggande avtalet och därmed sammanhängande yrkande om medel för utbyggnad. Frågan om vattenkraftutbyggnad i nedre bör avgöras först, då får ta ställning till ett samlat material rörande den fortsatta vattenkraftutbyggnaden i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. avslår förslagen i propositionen, bil 11, om godkännande av avtal rörande utbyggnad och drift av kraftverk samt om medgivande att medel härför får tas i anspråk, 2. till Kraftstationer m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisar ett investeringsanslag av , 3. som sin mening ger regeringen till känna att frågan om kraftutbyggnader i nedre bör upptas till behandling, då efter samlad prövning tar ställning till den fortsatta vattenkraftutbyggnaden i landet.