ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02116 · 1975-01-15 00:00:00 — om förbud mot rökning i tågens serveringsvagnar. I syfte att förbättra miljön i tågens serveringsvagnar infördes en fördelning av borden i utrymmen för servering så att platser reserverades för icke-rökare vid några bord. I praktiken har åtgärden visat sig helt värdelös eftersom rökande gäster icke respekterar anslagen om förbud. Dessutom sprids stanken från rökverk från bord till bord. En person som icke tål rök kan numera icke besöka en restaurangvagn utan fara för sin hälsa. Förhållandet är givetvis icke försvarligt. Enda utvägen torde vara att förbjuda rökning i tågens serveringsvagnar. Den som under sin resa behöver intaga en måltid skall inte hindras av att oansvariga och tanklösa personer använder restaurangen som rökrum. Eftersom SJ är ett statligt företag bör lagstiftning tillgripas i syfte att ge dem som icke röker samma rättigheter som andra. Med stöd av vad som anförts hemställes att beslutar att förbud mot rökning i tågens serveringsvagnar fastställs i lag. () i Agnäs
mot · FY021160 · 1975-01-27 00:00:00 — om registrering av internationella konventioner m. m. på natur- och miljövårdsområdet. Statsråd, riksdagsmän och många andra svenskar deltar på officiella uppdrag eller frivilligt arbete i möten eller konferenser hemma eller världen över. Där framförs idéer och framförs resolutioner, som sedan sjunker i glömskans hav. Alla som är ute i sådana sammanhang borde betydligt mera aktivt verka för att frågor belyses och om möjligt genomförs i enlighet med resolutionernas anda. De viktigaste internationella organisationerna, vilkas resolutioner är aktuella för natur och miljövården i detta sammanhang är , , , 1MCO, , , , IUCN (International Union for Conservation of Nature and ), WWF (), ICPB (), IWRB (), CIC (Conceil Internationale de Chassé) och IYF (). De resolutioner som har den största genomslagskraften verkar vara sådana som framförs genom , vilket torde bero på den administrativa apparat som byggts upp kring detta. Någon samlad överblick över och uppföljning av resolutionerna existerar såvitt jag vet inte. I viss mån gäller detta även konventionerna. Takten i ratificeringarna är ofta långsam. Åberopande vad som anförts hemställs att hos regeringen begär sådan registrering av internationella konventioner och resolutioner på natur- och miljövårdsområdet som ansluter till .
mot · FY021166 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar i och i om informationsanslag till och . De principer som gäller för fördelningen av bidrag från SIDA till informationsprojekt om u-landsfrågor kan i stor utsträckning sägas ha utformats med utgångspunkt i en strävan att erhålla opinionsmässig förankring för svenskt utvecklingssamarbete. För att uppnå detta har relativt stor vikt lagts vid bidrag till den information som bedrivs av folkrörelser, varvid studieförbunden och löntagarorganisationerna har prioriterats, medan en mindre del av anslaget även utgått till enskilda organisationers informationsprojekt. Till de senare har kyrkorna räknats. I dagens läge finns anledning att överväga om målsättningen för u-landsinformationen behöver vidgas och om det därför inte vore rimligt att och i förening erhöll samma status som studieförbunden och löntagarorganisationerna. Denna fråga har aktualiserats i samband med planeringen av den ekumeniska u-landsveckan, som genomförts och som planeras att fortsätta. Dessa projekt utgör breda informationskampanjer med stor räckvidd. Under u-landsveckorna har genomförts möten, utställningar, information på skolorna och andra aktiviteter kring internationella frågor över hela landet. Kostnaden u-landsvecka var enligt uppgift centralt . Av försålt material erhöll man . uttaxerades på de olika samfunden. Det bör kanske framhållas att trossamfunden därutöver har stora kostnader för sin egen information. Den totala kostnaden för är . För frikyrkosamfunden torde inte kostnaden vara mindre. Ifrågavarande medel för såväl som för frikyrkorna måste insamlas. Skillnaden mellan de prioriterade organisationerna och övriga organisationer är att bidrag i det förra fallet utbetalas utan ansökan och efter en schablonmetod, medan de senare får söka anslag från en relativt begränsad summa. Innevarande budgetår var . inom SIDA anvisat för detta ändamål. I budgetpropositionen (bil. 5 punkt C 3, s. 6) föreslås det samlade informationsanslaget öka med 2 milj. kr. till 8 milj. kr. Enligt vår mening bör detta ge utrymme för en generösare behandling av den ekumeniska Vi tror också att det är lämpligt att anslaget öronmärkes för just detta ändamål, vilket innebär planering, genomförande och uppföljning. Rent allmänt kan sägas att det är lyckligt om närbesläktade organisationer inom Folkrörelsesverige samordnar sina aktiviteter. Effekten kan därmed bli större än om varje organisation arbetar för sig. Från samhällets utgångspunkt är det också värdefullt om man inte behöver splittra sin prövning på för många objekt, utan kan lita till paraplyorganisationer vid fördelningen. För planeringen av u-landsveckorna är det vidare av stor betydelse att man från och sida i förväg vet vilka anslag man kommer att få. har man fått arbeta i stor ovisshet under planeringsstadiet. Med hänvisning till det anförda anhåller vi att uttalar att och i förening måtte räknas till samma kategori som studieförbunden och löntagarorganisationerna vid bedömningen av anslag från SIDA:s informationsanslag (bil. 5 punkt C 3).
mot · FY021168 · 1975-01-27 00:00:00 — om statsbidrag till konferenser med anledning av det internationella kvinnoåret. Organisationer som vänt sig till delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor med begäran om ekonomiskt stöd till konferenser som organisationerna ämnar anordna med anledning av FN:s kvinnoår har fått avslag på sina ansökningar. Delegationen förfogar inte över några sådana medel heter det. De medel som delegationen fått sig tilldelade för FN:s kvinnoår, enligt en redogörelse av statsrådet i , ämnar tydligen delegationen använda för egna ändamål. Det borde emellertid vara en huvuduppgift för statsmakterna att stimulera och stödja Folkrörelsesveriges insatser för kvinnoåret. Många av de kvinnoorganisationer som önskar genomföra särskilda aktiviteter, t. ex. debatter, seminarier, konferenser, har begränsade budgetar. Ett stöd på 5 000, 10 000 eller . kan vara nog för att den önskade aktiviteten skall kunna genomföras. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att uttalar att organisationer som anordnar konferenser med anledning av det internationella kvinnoåret skall kunna få bidrag härför ur de medel som tilldelas jämställdhetsdelegationen. Stödet bör utgå även till de organisationer som redan ansökt och fått avslag på sina framställningar.
mot · FY021169 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar i och Komstedt om ökat stöd till de humanitära biståndsorganisationerna för ulandsinformation. SIDA lämnar f. n. stöd till löntagarorganisationer och u-landsinförmation som dessa organisationer ombesörjer. förekommer en betydande u-landsinformation som inte kan påräkna dylikt bidrag. Detta gäller missions- och andra insamlingsorganisationer för frivilligt hjälparbete, vilka genom sina stödgrupper bedriver informationsarbete. Dessa grupper kan betecknas som folkrörelser, som på ett aktivt sätt arbetar för ökad förståelse för problem. Men de måste nu ofta ta av insamlade medel för att bekosta informationsverksamhet i . Det har hävdats att dessa organisationer är representerade genom studieförbunden, och det är riktigt att ett flertal, dock icke alla insamlingsoch missionsorganisationer, är anslutna medlemsorganisationer till något studieförbund, vilket ju också löntagarorganisationerna är. I den nuvarande arbetssituationen, då fördelningen av studieförbundens SIDA-bidrag avgörs genom förhandlingar mellan studieförbunden, utgår emellertid bidrag efter kriterier som har mer att göra med hur stort studieförbundet är än med storleken av det informationsarbete som dess medlemsorganisationer bedriver avseende u-landsfrågor. Det blir de större politiska studieförbunden som får relativt stor del av bidraget, medan frivilliga organisationer som ansluter sig till något opolitiskt studieförbund, eller inte alls ansluter sig, knappast kan påräkna något statligt stöd till sin informationsverksamhet utöver den lilla post som SIDA ger till "övriga organisationer. Dylika frivilligorganisationer som t. ex. och mission har förlidet år haft I milj. kr. i omkostnader för direkt information utöver löner. Det är vår övertygelse att dessa grupper av motiverade och djupt engagerade frivilliga arbetare har stora förutsättningar att påverka u-hjälpsopinionen i vårt land men att de nu inte anser sig ha ekonomiska möjligheter därtill, eftersom insamlade medel i första hand är avsedda för insatser i u-land. Vi anser att SIDA, utöver de kanaler som f. n. får bidrag till informationsverksamhet i , också skall stödja kyrkornas informationsverksamhet i internationella frågor, med som kanal samt frivilliga hjälporganisationer, genom ett gemensamt samordningsorgan som dessa inrättat. Med stöd av vad som anförts hemställes att hos regeringen uttalar vad som i förevarande motion anförts beträffande statligt stöd till kyrkornas och de frivilliga hjälporganisationernas verksamhet avseende u-landsinformation. () ()
mot · FY021171 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i och om värnpliktsutbildningens meritvärde. En väsentlig förbättring av värnpliktsförmånerna har skett . Under /76 föreslås förmånerna öka med sammanlagt 55 milj. kr. och utryckningsbidraget höjas med . Dagpenningen höjs med . för alla värnpliktiga. Den lägsta dagpenningen blir . Även familjebidragen höjs, och möjligheterna för ensamstående värnpliktiga att <1 bostadsbidrag vidgas. Utöver dessa finns dock starka önskemål om att även meritvärdera värnpliktsutbildningen i högre grad än . Grundutbildningen har avkortats och repetitionsutbildningen modifierats. följer värnpliktig sju månaders grundutbildning och gruppbefäl tio månaders utbildning. Det senare gäller även för värnpliktiga med speciell utbildning. I vissa avseenden har värnpliktsutbildningen meritvärde, t. ex. i fråga om signalistutbildning, där meriter räknas vid anställning i t. ex. , men i de allra flesta fall kan varken utbildningstiden eller själva utbildningen tillgodoräknas vid civil yrkesverksamhet. Såväl utbildningspolitiska som arbetsmarknadsmässiga skäl talar för att värnpliktsutbildningen måste meritvärderas i större utsträckning. De poäng som ges under värnpliktsutbildningen vid betygsättningen har egentligen inget större värde på arbetsmarknaden. Från såväl de värnpliktigas som från samhällets synpunkt borde det därför vara angeläget med en verklig meritvärdering av värnpliktsutbildningen. Inte bara speciell utbildning utan även själva utbildningstiden bör ge meriter för fortsatt civil utbildning eller yrkesverksamhet efter värnpliktstiden. En översyn av poängsystemet bör därför ske som åtgärder vidtas för att inordna värnpliktsutbildningen i den fortsatta civila yrkesutbildningen och arbetsmarknadspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag angående värnpliktsutbildningens inordnande i arbetsmarknadspolitiken och utbildningssystemet enligt vad i motionen anförts. () () 75 874*) S W75
mot · FY021173 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om Rommehedlägrets framtida användning, m. m. Rommehed i har varit övningsplats för landets äldsta indelta regemente. Den var Dalregementets förläggnings- och lägerplats . Dalregementet har också senare bedrivit utbildning i Rommehed. Chefen för armén har dock i lägerplan, som är fastställd , räknat med att lägret skall avvecklas. Byggnadsbeståndet är synnerligen intressant från kulturhistorisk synpunkt, och lägret har en mycket stark förankring i och bland dess befolkning. Lägret i sig självt representerar också stora tillgångar som bör kunna tas till vara. Byggnadsbeståndet är emellertid i starkt behov av omedelbara underhållsinsatser om inte en snabb rasering av lägret skall ske. Det är mot denna bakgrund mycket glädjande med riksdagsbeslutet 197411-13 angående Rommehedlägrets framtid. , på vars hemställan grundade sitt beslut, anförde bl. Det är knappast realistiskt att räkna med att en myndighet, förening eller annan organisation ensam skall kunna åta sig att förvalta anläggningen i och utnyttja den till fullo. En lösning med ett antal intressenter, som slår sig samman om detta, förefaller därför att ligga närmast till hands. Underlag för en prövning av möjligheterna att på detta sätt nyttiggöra anläggningen finns - såvitt utskottet kan bedöma - i den utredning som chefen för har redovisat. Någon fördjupad utredning angående lägrets framtida utnyttjande krävs alltså inte. Däremot måste frågan föras vidare genom förnyade och fördjupade kontakter med dem som har anmält intresse för projektet. Konkreta diskussioner bör därvid föras om förutsättningarna för intressenternas medverkan. Uppdraget att leda dessa förhandlingar bör lämpligen anförtros åt en statlig civil myndighet med lokal anknytning och bred överblick, förslagsvis i . Det är nu enligt vår mening angeläget att dessa förhandlingar kommer till stånd så att riktlinjer för framtiden kan läggas fast. Då det ändå kommer att ta tid innan förhandlingarna kan vara klara och organisationsformerna mellan olika intressenter fastlagda bör medel för lägrets omedelbara underhåll redan kommande budgetår ställas till förfogande. En av chefen för redovisad beräkning visar att underhållskostnaderna för lägret i nuvarande skick kan beräknas uppgå till ca 1,7 milj. kr . För att möjliggöra omedelbara nödvändiga underhållsinsatser föreslår vi därför att måtte besluta att ställa ett belopp på 1 milj. kr. till förfogande för berört ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar 1. att regeringen uppdrar åt i att verkställa förhandlingar med berörda intressenter angående Rommehedlägrets framtida användning, 2. att för ändamålet anvisa 1 milj. kr. att användas för omedelbara underhålls- och iståndsättningsarbeten å fastigheterna inom Rommehedlägret i avvaktan på en mera långsiktig planering för lägrets framtid. H. () () BO ()
mot · FY021176 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om slopande av anslag till den s. k. informationsbyråns verksamhet. I motionen nr 1285 till riksdag yrkade vpk avslag på anslag till den s. k. informationsby rån (IB). Vår motivering var då liksom nu att kommunisterna inte kan delta i ett beslut som innebär att beviljar skattemedel till en underrättelsetjänst som bevisligen begått brottsliga handlingar både inom och utom landet, en verksamhet som ansvariga myndigheter vägrat att grundligt utreda och redovisa. Dessutom har en utredning tillsatts som har till uppgift att utreda underrättelsetjänstens framtida verksamhetsformer. Ett annat rimligt krav är därför att först måste ta ställning till utredningens förslag, innan eventuella medel anslås till underrättelsetjänsten. Sammanfattningsvis bör enligt vpk:s mening följande två krav tillgodoses innan anslag beviljas till underrättelsetjänstens organisation : 1. tillsättandet av en parlamentarisk fempartikommission för en grundlig undersökning av IB:s verksamhet, Den av regeringen tillsatta utredningen angående underrättelsetjänstens framtida verksamhetsformer skall föreläggas för behandling och beslut. Med anledning av det anförda hemställer vi att icke beviljar den del av yrkat belopp i prop. 1975:1 bilaga 6, punkten Insatsberedskap m. m. som avser den s. k. informationsbyrån. (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FY02118 · 1975-01-15 00:00:00 — av i m. fl. om regler för transitotransport av hälso- och miljöfarliga varor. För att bl. a. åstadkomma ett tillräckligt skydd för allmänna och enskilda vattentäkter är det av synnerlig vikt att både länsläkarorganisationerna som har huvudansvaret i länen för konsumtionsvattenfrågor - och länsstyrelserna har så god kännedom som möjligt om på vilka vägar och på vad sätt hälso- och miljöfarliga varor transporteras inom länen. På initiativ kom viss sådan kartläggning till stånd genom att styrelsen ville få underlag för beredskapsinsatser av polisiär art. Det har dock visat sig att i nämnda kartläggning i stort sett endast transporterna inom länet har redovisats. Transitotransporter av ofta stora mängder farligt gods har inte varit åtkomliga genom nu företagna utredningar. Frågan om transporter genom olika län måste vara en angelägenhet för den centrala myndigheten - produktkontrollnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs att regeringen vidtager sådana åtgärder, att här omnämnda transporter blir kartlagda och att det i samråd med länsstyrelser och länsläkarorganisationer tillskapas regler för transitotransporter av hälso- och miljöfarliga varor.
mot · FY021180 · 1975-01-27 00:00:00 — av i och om avslag på framställning om anslag till ett nytt skjutfält vid . riksdag (prop. 1974:50, FöU 1974:25, rskr 1974:270) fattade beslut om anskaffning av ett nytt skjutfält för 117 norr om på det s. k. Sågebackenområdet. Skjutfältet omfattar 1 500 ha. Sedan fattade sitt beslut har det gjorts vissa fyndigheter av fornminnen inom området. Dessa fyndigheters värde och omfattning är inte kända. Det synes därför vara angeläget att en ordentlig undersökning och inventering av fomminnesförekomstema företages innan arbetet på skjutfältet fortskrider. Det är ju först efter en sådan undersökning och inventering som man kan avgöra om området är lämpligt som skjutfält. Innan man sålunda har utrett områdets lämplighet som skjutfält finns det ingen anledning att arbeta vidare med markinköpen och driva befolkningen från sina hem, ty om området skulle visa sig vara olämpligt som skjutfält från ovan nämnda synpunkter skulle ju de vidtagna åtgärderna vara onödiga. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att avslår det i budgetpropositionen bilaga 6 III 1 (Försvarsdepartementet, kapitalbudgeten) föreslagna beloppet om 3 milj. kr. för anskaffning av skjutfält för 117.
mot · FY021182 · 1975-01-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:2 med förslag om tilläggsstat till riksstaten för /75. I propositionen 1975:2 med förslag om tilläggsstat till riksstaten för /75 föreslås i bilaga 7 att beslutar att ett statligt aktiebolag för förmedling av köp av råolja och oljeprodukter m. m. skall bildas. Till teckning av aktier begärs . Staten föreslås teckna borgen till förmån för det nya bolaget intill ett belopp av 25 milj. kr. Överstyrelsen för ekonomisk försvarsberedskap bedriver en omfattande verksamhet avseende inköp och lagring av olja. Det saknas enligt vår mening övertygande skäl som visar att det är nödvändigt att bedriva delar av denna verksamhet som pågått i aktiebolagsform. Det synes oss än mer omotiverat att det föreslagna bolaget jämväl skulle handha inköpen för andra statliga myndigheter. I de fall dessa myndigheter köper små kvantiteter är det med all säkerhet mest praktiskt att myndigheterna använder sina ordinarie inköpsställen. Att byråkratisera inköpsförfarandet genom en central inköpsmyndighet förefaller onödigt och olämpligt. I de fall myndigheterna köper stora kvantiteter har myndigheterna som regel egna experter på detta område som väl känner myndighetens speciella inköpsbehov, och det torde inte heller för dessa myndigheter vara någon fördel att låta en central instans lägga sig i verksamheten. Sålunda torde t, ex. , och ha fullt tillräcklig erfarenhet på området för att själva kunna sköta sin upphandling. Man kan inte heller bortse från riskerna för att ett nytt statligt bolag av den föreslagna typen försöker erhålla någon form av monopol eller företrädesrätt till verksamhet av detta slag. Vi delar vidare industriverkets uppfattning att frågan om och formerna för en central inköpsorganisation är för tidigt väckt. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att avslår förslagen i proposition 1975:2, bilaga 7, angående ett statligt aktiebolag för förmedling av köp av råolja och oljeprodukter m. m. HANS () ()
mot · FY021187 · 1975-01-24 00:00:00 — av i om nedläggande av tidningen . Under fjärde huvudtiteln , Försvarsstaben, begäres ett anslag om , i vilken post är inbakat ett belopp till tidningen , för innevarande budgetår . Man har från moderat håll aldrig accepterat den urholkning av vårt försvar som skett och tyvärr fortsätter även nästa budgetår. Om emellertid regeringen nu anser sig av ekonomiska skäl tvungen att fortsätta nedrusta, är det ett blygsamt krav från våra skattebetalare att vad som blir kvar skall vara av högsta möjliga kvalitet. Att skapa samhörighetskänsla mellan försvarsmaktens olika personalkategorier och att tillse att all personal genom ett klanderfritt personligt uppträdande återställer och vidmakthåller försvarets anseende utåt är åtgärder, som icke medför några ekonomiska utgifter. Tack vare de ökade penningbidrag som i årets budgetproposition föreslås för de värnpliktiga har man också rätt att ställa högre krav på dessa. Med tillfredsställelse noteras propositionens uttalande att deras möjlighet till samverkan och medinflytande för en förbättrad produktion skall vidgas. Med denna förbättrade produktion som ledstjärna bör man kunna råda bot mot åtskilliga brister i dagens utbildning. Men då krävs också ovillkorligen att den personal på olika nivåer som skall ha hand om denna utbildning känner sig ha sina överordnades fulla stöd. Att försvarsledningen tvärtom ser genom fingrarna med den ymniga flora av uppviglande tryckalster som sprids i våra militärförläggningar ter sig från denna utgångspunkt minst sagt märkligt. De s. k. soldattidnigarnas förenlighet med tryckfriheten torde vara skäligen diskutabel. Därmed må emellertid vara hur som helst; skillnaden mellan vad uppviglarorgan lägst ut på vänsterkanten kan tillåta sig och vad som läses i en publikation som tidningen , enligt försvarsministern med syfte att vara ett forum för åsiktsutbyte och information, borde dock vara enorm. Tyvärr är det ofta tvärtom; artiklar i hade lika gärna kunnat stå i exempelvis Fotfolket. Det finns anledning efterlysa det rationella i att bevilja ett anslag till försvar och ett annat, mer än hälften så stort, till ett organ, som tagit till sin uppgift att - som samtliga befälskårer vid 110/Fo43 i gemensam skrivelse till försvarsministern formulerat det - "skapa och vidmakthålla ett motsatsförhållande mellan befäl och värnpliktiga". Den tidigare omnämnda samverkan för en förbättrad produktion underlättas sannerligen inte av en sådan tidning, utan tvärtom saboteras den öppet. Det är närmast ofattbart, att något sådant kanske med statsmedel, därtill inom försvarets högsta ledning. Anledning saknas därför att i fortsättningen ge ut tidningen . Medel som genom dess upphörande friställs kan med fördel disponeras om inom fjärde huvudtitelns ram. Med hänvisning till det anförda får jag därför hemställa att beslutar att tidningen fr. o. m. /76 skall nedläggas. HANS () i