mot · FY02997 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en utvärdering av storkommunreformens konsekvenser för den kommunala demokratin och för folkstyrelsen. Demokrati, fri folkstyrelse, måste bygga på medborgarnas aktiva engagemang och deltagande. En nödvändig kanal för medborgarinflytandet är vid sidan av de fria politiska organisationerna den kommunala självstyrelsen. demokrati innebär decentraliserad samhällsstyrelse. En förutsättning för en levande fri folkstyrelse är således en stark demokrati. Knappast någon torde nu kunna bestrida att den kommunala demokratin i vårt land fått svårbemästrade problem i fråga om lokal förankring och förutsättningar för medborgaraktivitet. De försämrade möjligheterna för den kommunala demokratin är en allvarlig utveckling, eftersom en stark demokrati alltså är en förutsättning för vår fria folkstyrelse. Knappast någon torde vidare kunna bestrida att denna problemsituation hänger nära samman med den nu genomförda storkommunreformen. Denna har medfört en vidgad klyfta mellan valda och väljare. kommunblocksbeslut , som ligger till grund för den ursprungligen i stort sett frivilliga men beslut tvångsmässiga sammanläggningsreformen, byggde enbart på en näringsgeografisk utredning. Man förutsattte att ekonomiska fördelar skulle vinnas på en storkommunreform. Kommunerna skall vara enheter för demokrati. Men man förbisåg den inverkan som kommunindelningsreformen måste få för den kommunala demokratin. Då, liksom sedan strängt taget , sköts åtgärder som kunde stärka den kommunala demokratin i stort sett åt sidan. Men de ökade problemen för den kommunala demokratin trängde sig alltmera på. tillsattes kommunaldemokratiutredningen med uppdrag att pröva åtgärder för att förstärka den kommunala självstyrelsens lokala förankring och informationen till förtroendemännen och medborgarna. bestrider knappast någon nödvändigheten av åtgärder som kan stärka den kommunala demokratin. Gentern har fört diskussioner om bl. a. kommundelsråd, decentralisering av den kommunala förvaltningsapparaten, förbättrade informationsmöjligheter och minskning av den statliga detaljkontrollen över kommunerna. Dessa frågor har fått ökad aktualitet. kan vi, såsom redovisats i kommundepartementets huvudtitel, räkna med att utredningen om den kommunala demokratin framlägger sitt huvudbetänkande . Utredningen skall enligt direktiven behandla frågorna om inrättandet av kommundelsorgan och åtgärder för bättre information. Såsom framgår av kommundepartementets huvudtitel pågår inom departementet en översyn av statens tillsyns- och kontrollfunktioner i syfte att minska den statliga detaljkontrollen över kommunerna. En departementspromemoria i frågan avses bli remissbehandlad . Vi finner det glädjande att kravet på minskad statlig detaljkontroll nu tagits upp till prövning även om det rimligtvis varit att föredra att uppgiften anförtrotts åt t. ex. utredningen om den kommunala demokratin i stället för ett regeringsdepartement. Det är nu en primär uppgift att bättre lokalt förankra den kommunala demokratin och skapa de förutsättningar för medborgaraktiviteten som är angelägna och nödvändiga för vår fria folkstyrelse. Utredningens betänkande och den aviserade departementspromemorian om minskad statlig detaljkontroll bör härvid vara väsentliga utgångspunkter. Men det är lika viktigt att , när storkommunreformen är genomförd, snabbt få fram en välgrundad helhetsbedömning av vad den nya kommunindelningen betyder för den kommunala demokratin. Det behövs en utvärdering av kommunindelningsfeförmens konsekvenser i olika avseenden. framhöll i sitt betänkande 1974:30 att det är angeläget att en utredning görs av den kommunala demokratins situation efter indelningsreformen. Mot detta gjorde i sitt beslut inte någon invändning. I det förevarande sammanhanget framhölls emellertid att man borde avvakta resultaten av pågående utrednings- och forskningsarbete, innan ställning togs till en utvärdering av den kommunala demokratins situation efter indelningsreformen. Härmed avsågs dels kommunaldemokratiutredningens arbete, dels den statsvetenskapliga kommunalforskningen. Vår bedömning är att tiden nu är inne för en utvärdering av den kommunala demokratins situation efter indelningsreformen, en helhetsbedömning av storkommunreformens konsekvenser. Många kommunsammanslagningar har varit angelägna och nödvändiga det framgår t. ex. av det stora antalet frivilliga sammanläggningsinitiativ före tvångsreformen. Men såsom framhållits är det stora dilemmat nu att storkommunreformen medfört mycket svårbemästrade problem för den kommunala demokratin. har vi 278 kommuner. Det var över 1 000 kommuner före kommunblocksbeslutet och ca 2 500 . Antalet kommunala förtroendemän har minskats från ca 125 1962 till ca 42 1974. var de kommunala förtroendemännen ca 225 000. Allt detta betyder, såsom framhållits, att avståndet mellan den enskilda människan och kommunstyret kraftigt ökats. Förutsättningarna för den medborgaraktivitet som vår fria folkstyrelse måste bygga på har försämrats. Vetenskapliga undersökningar i den statsvetenskapliga kommunalforskningen har visat att en kommun bör ha högst 8 000 invånare för att vara en lämplig enhet för demokrati. Men har genomsnittssiffran blivit ungefär den dubbla. Av en redovisning i kommundepartementets huvudtitel framgår att av de nya kommunerna har mer än 10 000 invånare. formen har vi alltså i stor utsträckning fått kommuner med minskade förutsättningar för demokrati. Såsom framhållits byggde kommunblocksbeslutet uteslutande på en näringsgeografisk bedömning och på en kalkyl om ekonomiska fördelar i den kommunala administrationen. Beträffande detta finns nu vissa bedömningar, som säger att kommunindelningsreformen i det stora hela inte gett ekonomisIRt administrativa fördelar för kommunerna och de olika kommundelarna. Av vad vi här har anfört framgår att vissa utvärderingar gjorts av kommunindelningsreformens konsekvenser. Såsom de här redovisats blir resultatet att den för vår folkstyrelse nödvändiga kommunala demokratin gjort betydande förluster, utan att några större fördelar synes ha vunnits kommunalekonomiskt. Men det krävs nu en mera ingående och detaljerad helhetsbedömning av kommunindelningsreformens konsekvenser, varvid den absoluta huvudvikten måste läggas vid förhållandena för den kommunala demokratin. De arbeten som kommit fram genom kommunalforskningen är härvidlag värdefulla. En viss utvärdering av kommunindelningsreformens konsekvenser har här i vissa avseenden skett. Detsamma kan i viss utsträckning förväntas av kommunaldemokratiutredningens huvudbetänkande, som sålunda skall föreligga inom en relativt snar framtid. Men för den helhetsbedömning av kommunindelningsreformens konsekvenser, som måste anses nödvändig, krävs det att frågorna tas upp till prövning i ett helt sammanhang. Enligt vår mening måste detta anförtros en parlamentariskt sammansatt kommitté. Mest ändamålsenligt torde vara att frågan tas upp av utredningen om den kommunala demokratin enligt tilläggsdirektiv. Uppgiften skall alltså vara att från den kommunala demokratins synpunkt ge en helhetsbedömning av kommunindelningsreformens konsekvenser. Det är frågan om en hel utvärdering, som skall kunna ligga till grund för våra fortsatta strävanden till en förstärkt och fördjupad demokrati. huvudbetänkande, som sålunda inom snar framtid förväntas, och arbeten från den statsvetenskapliga kommunalforskningen bör vara viktiga utgångspunkter för den helhetliga utvärdering vi förordar. Självfallet måste under arbetets gång nya nödvändiga vetenskapliga undersökningar genomföras. Storkommunreformen har varit en stor politisk stridsfråga. Vi kan nu konstatera att reformen medfört allvarliga problem för den kommunala demokratin. Vi har fått kommuner med minskade förutsättningar för demokrati. Kommunerna skall vara enheter för demokrati. Detta är deras helt primära uppgift. Med den betydelse som den kommunala demokratin har som grund för vår folkstyrelse är det omöjligt att tänka sig annan målsättning än att vi måste ha primärkommunala enheter, som är lämpade för demokrati. Den utvärdering som vi förordar är angelägen för att ett välgrundat bedömningsunderlag skall kunna skapas. Visar det sig att den kommunala demokratins krav inte tillfredsställande kan tillgodoses med nuvarande indelning, måste en ändring ske, så att nödvändiga förutsättningar skapas för medborgaraktivitet och lokal förankring av demokratin. Det kan t. ex. bli nödvändigt att av befolkningsmässigt och geografiskt stora kommuner skapa mindre och bättre fungerande lokala enheter för att på så sätt ge möjlighet för den kommunala demokratin att leva och utvecklas. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att utredningen om den kommunala demokratin genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att utvärdera storkommunreformens konsekvenser för den kommunala demokratin och för folkstyrelsen. () ()