ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021914 · 1975-04-01 00:00:00 — av herrar i Skärstad och Raneskog med anledning av propositionen 1975:14 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. Ungdomsorganisationernas insatser i samhället är mycket värdefull,. Deras verksamhet ger ungdomen möjlighet att delta i en utvecklande och demokratiskt fostrande aktivitet. Vi anser det vara en självklar uppgift för staten att stödja verksamheten och ledarutbildningen inom organisationerna såväl centralt som lokalt. Samhällets stöd till ungdomsverksamhet måste utformas så att det inte verkar styrande på verksamheten och organisationernas uppbyggnad. I propositionen 1975:14 reses speciella krav på organisationsform och medlemsdokumentation, vilka innebär att betydande delar av ungdomsarbetet ställs utanför samhällets stöd. Det kan inte accepteras att olika organisationer kommer att revidera sina stadgar bara för att få del av stödet. Ingen organisation bör utestängas från stöd beroende på sin organisatoriska uppbyggnad. Särskilt problematisk är situationen för ett av våra största frikyrkosamfund, vilket trots en betydande ungdomsverksamhet utestängs från stöd beroende på sin organisatoriska uppbyggnad. Den organisatoriska formen för verksamheten inom har visat sig väl främja rörelsens ungdomsarbete. Ungdomsverksamhet fungerar på ett sådant sätt att den väl fyller de krav som bör uppställas för att få statligt stöd. Från många utgångspunkter kan det vara en fördel om ungdomsverksamheten kan bedrivas integrerat och samordnat med verksamhet riktad till vuxna. I andra sammanhang har regering och riksdag uttalat sig mot en kategorisering av människor beroende på bl. a. ålder. Principen om samverkan får inte vara diskriminerande när det gäller ungdomsstöd. Statsrådet uttalar sig positivt om den verksamhet de kristna ungdomsorganisationerna utför. Många organisationer kommer emellertid att bli ställda utanför stöd genom att de inte dokumenterar medlemskap så som propositionen föreskriver. Medlemsavgift är ett sätt att dokumentera medlemskap. Enligt vår mening bör också annan form av dokumentation kunna accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar 1. att stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet utgår oberoende av organisationsform, 2. att även annan adekvat medlemsdokumentation än medlemsavgift skall accepteras vid stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. () ()
mot · FY021915 · 1975-04-01 00:00:00 — av i och fröken med anledning av propositionen 1975:14 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. Enligt propositionen 1975:14 svarar folkhögskolorna för den största delen av utbildningen för ungdoms-och fritidsledare. Utbildningen har vuxit fram för att tillgodose behoven främst inom ungdoms-och idrottsorganisationerna och inom kommunerna. Med den förankring inom folkrörelserna som många folkhögskolor har är det naturligt att just dessa skolor funnit en sådan utbildning angelägen. Från berörda skolors sida har man också med stort intresse följt arbetet inom folkhögskoleutredningen, som bl. a. sökt finna lämpliga former för vidgat statligt stöd till fritidsledarutbildning vid folkhögskolan. Utredningens förslag, som presenterades , fann man på denna punkt väl genomarbetat och genomtänkt. Utredningen gav svaret på ett av de svåraste problemen i fritidsledarutbildningen, nämligen lärarnas tjänsteförhållanden eleverna gör sin heltidspraktik. Förslaget innebar att man i sin tjänst skulle få räkna in ett visst antal timmar som skulle tilldelas skolorna med utgångspunkt i per elev och läsår. Lärarnas tjänster skulle alltså bestå av två delar, dels de vanliga lektionerna, teoridelen, som framräknats på vanligt folkhögskolevis enligt den s. k. 2,2regeln, dels de timmar som enligt tilldelningen per elev skulle tillkomma under praktikveckorna. Detta förslag hade det positiva med sig att lärarna kunde få räkna sina praktikbesök, som man alltså gjorde ute hos eleverna under praktiken, som en del av sin tjänstgöring. Regeringen har inte velat acceptera folkhögskoleutredningens förslag utan i stället givit skolorna en allmän, icke bunden resurs på /elev och läsår. Denna tilläggsresurs är avsedd att användas dels för att betala handledararvode till de tjänstemän i organisationer, institutioner och kommuner som handleder eleverna under praktiken, dels för att betala lärarnas resor och traktamenten för deras praktikbesök ute på elevernas praktikplatser. Avsikten är att skapa bättre förutsättningar för praktiken. Problemet för skolorna är emellertid att de inte är tillräckligt hjälpta av dessa extraresurser till handledning, resor och traktamenten, om man över huvud taget inte kan frigöra lärarna för handledning i praktikarbetet enligt med folkhögskoleutredningens förslag. Enligt vårt förmenande har folkhögskoleutredningen i detta avseende lagt fram ett bättre förslag än regeringens i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att tilläggsresurser för fritidsledarutbildningen skall utgå enligt de regler som folkhögskoleutredningen föreslagit. () ()
mot · FY021918 · 1975-04-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:14 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. I propositionen 1975:14 framläggs förslag till en ny utformning av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Det nya bidraget föreslås ersätta de nuvarande bidragen till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och till ungdomsledarutbildning. I vad gäller bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet är föredraganden icke beredd att föreslå någon ändring av nu gällande bestämmelser. Bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet bör således utgå på samma sätt som . Vi delar föredragandens uppfattning om utformningen av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas såväl centrala som lokala verksamhet men har emellertid den principiella uppfattningen att detta stöd med hänsyn till dess karaktär bör utgå som förslagsanslag. Vad beträffar storleken av förslagsanslagen för /76 utgår vi från samma belopp som i propositionen föreslås som reservationsanslag. Under åberopande av det anförda hemställs att beslutar att bidrag till ungdomsorganisationernas såväl centrala som lokala verksamhet skall utgå som förslagsanslag. HANS NYHAGE (m)
mot · FY021920 · 1975-04-01 00:00:00 — av herrar Rämgård och i med anledning av propositionen 1975:14 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet I propositionen föreslås inte någon ändring av nu gällande bestämmelser för bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Detta är ytterst närkligt, speciellt som den bidragsgrundande åldern för det centrala stödet sänkts till . påpekar föreningslivets stora betydelse för samt vikten av en intim samverkan mellan fritidshemmen och föreningslivet där det sistnämnda utgör basen. Det råder utan tvivel en stor inkonsekvens mellan det föreslagna centrala stödet i förhållande till det lokala stödet och bristen på initiativ att ge föreningslivet förutsättningar att arbeta med denna åldersgrupp i förhållande till uttalade intentioner att ge barn omsorg och trygghet. 1 propositionen anvisas en ökning av anslaget till den lokala verksamheten med 3 milj. kr. Gör man en inventering av bidragsutvecklingen kring det lokala stödet innebär det att det statliga lokala aktivitetsstödet har minskat från 9,56 per sammankomst vid utbetalningen /72 till 6,86 vid 1973/fördelning till ungdomsorganisationerna. Motiven i samband med förändringen 1971 från fritidsgruppsbidrag till aktivitetsstöd var bl. a. ett ökat stöd till ungdomsverksamheten. förändrades bidraget från att tidigare ha varit förslagsanslag i statsbudgeten till ett reservationsanslag. Reservationsanslaget innebär i detta avseende en kraftig reducering av anslaget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Med hänsyn till insända uppgifter samt gjorda beräkningar skulle medelsbehovet för aktiviteter i åldern enligt för /76 uppgå till 43.5 milj. kr. beräknat efter ett bidrag av . Detta skall då jämföras med det i propositionen anvisade reservationsanslaget på 33.5 milj. kr. Många ungdomsorganisationer har ökat sin verksamhet i de lägre åldersgrupperna. Detta har ställt större krav på den centrala administrationen, varför det är fullt motiverat med en sänkning av den nedre bidragsberättigade åldersgränsen till för stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Då mångå organisationer bedriver verksamhet i , är det angeläget att sänkningen av åldersgränsen för det statliga centrala stödet får en uppföljning i bidragskonstruktionerna för det statliga lokala stödet. I den kommunala bidragsgivningen utgår ofta bidrag till aktiviteter i åldern . Det vore därför betydelsefullt med en samordning av den bidragsgrundande åldern för lokalt aktivitetsstöd. Ett annat viktigt motiv för en sänkning av åldersgränsen är att den verksamhet som bedrivs bland barn i utgör en inkörsport till fortsatt föreningsengagemang. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att det statliga lokala aktivitetsstödet skall utgå med . per aktivitet och uppföras som förslagsanslag, 2. att den bidragsgrundande åldern för statligt lokalt aktivitetsstöd skall vara . GOTAB 75 9216 S 1975
mot · FY021921 · 1975-04-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:14 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. I regeringens proposition om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet (1975:14) föreslås ett bidrag på . vartdera till tre handikapporganisationers ungdomsverksamhet. Det gäller De blindas förening, Hörsel främjandets riksförbund och De dövas riksförbund. Organisationerna har tidigare erhållit s. k. tröskelbidrag. De föreslagna bidragen innebär endast en obetydlig ekonomisk förstärkning för de berörda handikapporganisationernas ungdomsverksamhet. anförde 1974 i sitt förslag till statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet att man strävat efter att hitta ett generellt bidragssystem. Dessutom anförde ungdomsrådet: Olikheterna mellan ungdomsorganisationerna gör emellertid att vissa undantag måste tillämpas. Detta gäller i första hand handikapp- och minoritetsorganisationer. 1 fråga om handikapp- och minoritetsorganisationer föreslår att tillsynsmyndigheten, i samråd med berörda organisationer, skall anpassa stödformen till varje organisations speciella förutsättningar. I första hand blir det frågan om undantag från reglerna om visst lägsta medlemstal, den geografiska spridningen och de medlemsåldrar som skall anses bidragsgrundande. sade i sitt yttrande över Statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet (1974) följande: Vissa av handikapporganisationerna har ett begränsat rekryteringsunderlag som gör det svårt för dem att uppfylla minimikravet på 3 000 medlemmar mellan . "Vi anser därför att man bör utforma reglerna så att man då det gäller handikapporganisationerna kan bortse från kraven på medlemstal och högsta ålder. 'Taket för den del av verksamheten som kan finansieras med bidraget bör sättas vid lägst ." I propositionen anför föredragande statsråd (s. 59) beträffande de här ovan nämnda organisationerna: Verksamheten är emellertid av sådant värde att ett statligt stöd bör utgå. Något om hur den framtida utformningen av stödet till de berörda ungdomsorganisationerna skall utformas anges inte. Det är angeläget att ungdomsverksamheten inom De blindas förening, och De dövas riksförbund får del av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet på samma sätt som övriga ungdomsorganisationer. Den av förordade anpassningen av bidragen till handikapporganisationerna bör därför fullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för en skyndsam översyn av det statliga stödet till handikapporganisationernas ungdomsverksamhet med inriktningen att dessa organisationer skall erhålla bidrag enligt samma regler som övriga ungdomsorganisationer och att fördelningskriterierna skall anpassas till handikapporganisationernas särskilda förutsättningar. () ()
mot · FY021923 · 1975-04-01 00:00:00 — av i Orebro m. fl. med anledning av propositionen 1975:20 om den statliga kulturpolitiken 2. Propositionen 1975:20 angående omorganisation och upprustning av , statens historiska museum och innehåller bl. a. ett förslag att Myntkabinettet, f. n. en avdelning inom statens historiska museum, skall erhålla självständig ställning inom det under riksantikvarien sammanhållna verket och att de tre museerna skall kallas statens historiska museer. Sedan mycket länge benämnes den numismatiska avdelningen i alla externa sammanhang Kungl. Undertecknade motionärer avvisar förslaget att Myntkabinettet skall ändra namn och det av följande två skäl. För det första har Myntkabinettet en gammal historia som går tillbaka till 1500-talet och som erinrar om Kungl. Myntkabinettet har varit direkt underställt riksantikvarien, men sedan 1700talet alltid under namnet Kungl. Myntkabinettet, vilket är välkänt i numismatiska kretsar i och utomlands. Institutioner med samma ursprung har utomlands liknande namn, t. ex. i och . För det andra ligger den föreslagna benämningen ''mynthistoriska museet alltför nära historiska museet. En namnändring innebär dessutom inte någon förbättring gentemot det gamla genom att täcka den numismatiska verksamheten i stort, nämligen mynt, medaljer, sedlar samt de bankhistoriska samlingar som köpts m. m. Propositionen förutsätter att bibliotek skall behålla sitt gamla namn för att underlätta den yttre verksamheten, byten m. m. Samma skäl talar för att Myntkabinettet behåller sitt namn. Med stöd av ovanstående hemställs att måtte besluta att Myntkabinettet behåller sitt nuvarande nationellt och internationellt kända namn med ursprung . . () i
mot · FY021925 · 1975-04-01 00:00:00 — 4. att hos regeringen som sin mening ge till känna att statsmakterna inte bör medverka till den organisation och den fondbildning för gemensamt filmproduktionsstöd, varom och träffat avtal, 5. att hos regeringen anhålla om fortsatt utredning rörande förhållandet mellan filmområdet och televisionen, syftande till en vidare bas för samarbetet och en mindre utpräglad maktställning för inom filmområdet än vad som föreslås i propositionen, 6. att hos regeringen begära att under anslaget Filmstöd 4,5 milj. kr. skall beräknas för bidrag till den s. k. H-fonden, 7. att hos regeringen som sin mening ge till känna att ett särskilt barnfilmråd inte bör inrättas, utan att dettas tilltänkta uppgifter i stället bör åläggas barnfilmkommittén och i samarbete, 8. att hos regeringen begära att under anslaget Bidrag till särskilda kulturändamål skall beräknas . för Folkets hus-föreningarnas riksorganisation för försöksverksamhet med spridning av kvalitetsfilm och . för med spridning av kvalitetsfilm via andra biografer än Folkets hus-föreningarnas, 9. att till : Vård och underhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefulla byggnader för /76 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . () () () () PER () i Gäddvik G. ()
mot · FY021929 · 1975-04-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:20 om den statliga kulturpolitiken 2. I propositionen 1975:20 föreslås bl. a. att de nuvarande statliga punktbidragen till folkbiblioteken skall avlösas av ett system med tillfälliga bidrag till inköp av bokbussar, igångsättning av bokutlåning på arbetsplatser och - i mindre utsträckning - upprustning av svaga bibliotek. Bokförsörjningen i rena glesbygder torde åtminstone i vissa fall kunna ordnas både billigare och bekvämare med rena beställningssystem än med bokbussar. En del bibliotek har redan s. k. Boken kommer-verksamhet i egen regi. Andra kommuner har på försök bokförmedling via postverket. Den ingår då som ett led i den verksamhet med distribution av varor och utförande av vissa tjänster som har pågått i samarbete mellan glesbygdsutredningen, , och postverket. Det är enligt min uppfattning angeläget att all bok- och biblioteksservice utformas med utgångspunkt i lokala förhållanden. Det skulle då vara olyckligt att låsa de statliga stimulansbidragen till vissa speciella verksamhetsformer som t. ex. inköp av bokbussar. Bidrag bör sålunda i princip kunna lämnas till uppbyggnad av alla slags servicesystem, däribland bokförmedling genom lantbrevbärare. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer jag att vid behandlingen av propositionen 1975:20 beslutar att anslaget till lokal biblioteksverksamhet får utnyttjas till bidrag till uppbyggnad av alla typer av lokalt anpassade servicesystem, dvs. utöver bokbussar, arbetsplatsutlåning m. m. bland annat bokförmedling genom lantbrevbärare.
mot · FY021930 · 1975-04-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:20 om den statliga kurturpolitiken 2. I propositionen 1975:20 om den statliga kulturpolitiken 2 föreslås bl. a. två stödformer för den klassiska litteraturen, nämligen ett förhandsstöd till utgivningen av klassiker och ett lagerstöd. Tillgången till klassisk litteratur med allt vad det innebär av gamla odödliga verk och nyare litterära skapelser är något av en rättighet som samhället bör garantera. Ett stöd till denna utgivning är således både välkommet och nödvändigt. Principerna för klassikerstödet har utformats av litteraturutredningen och vunnit bifall hos remissinstanserna. Det föreslagna beloppet, sammanlagt 1,2 milj. kr.,är dock orimligt lågt. Principen om lagerstöd innebäratt utgivare som erhåller stöd bör förbinda sig att lagerhålla titeln . Detta är ett uttryck för medvetenheten om de kostnader lagerhållningen innebär. Trots detta har departementschefen inte tagit upp frågan om lagerstöd till den bransch inom litteraturen som har den verkligt långvariga lagerhållningen, nämligen antikvariaten. Antikvariaten är inte så många till antalet, men de utför en mycket betydande insats när det gäller att förmedla klassisk litteratur till konsumenterna. Kostnaderna för lagerhållningen drabbar antikvariaten särskilt hårt, just genom den långa lagringstiden. De ökande kostnaderna medför försämrade möjligheter för antikvariaten att tillhandahålla ett brett urval av gammal litteratur. Det är således en angelägen och välmotiverad kurturpolitisk insats att ge statligt lagerstöd även till antikvariaten. Förvånande nog har inte heller litteraturutredningen tagit upp antikvariaten till studium. Med de uppgifter antikvariaten har när det gäller att förmedla klassisk litteratur borde de ha blivit föremål för studium i utredningen. Genom sin erfarenhet och sitt gedigna kunnande har antikvariathandlarna värdefulla kunskaper att ge om försäljning av klassiker. Antikvariaten bör finnas med i ett ambitiöst kulturpolitiskt program, där de har sin givna plats som förmedlare och försäljare av klassisk litteratur. Deras roll i det kulturpolitiska programmet bör bli föremål för studium lika väl som samhället bör ta till vara antikvariatens kunnande när det gäller lagerhållning av litteratur. Beloppen för lagerstöd bör kraftigt räknas upp för nästkommande budgetår. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos regeringen begär att statligt lagerstöd skall utgå till antikvariaten, att hos regeringen begären utredning om aktikvariatens roll i det kulturpolitiska programmet.
mot · FY021931 · 1975-04-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:20 om den statliga kulturpo litiken 2. Utbildningsministern föreslår i propositionen 1975:20 att 1,7 milj. kr. under nästa budgetår skall utgå i statsbidrag till biblioteken för inköp av böcker på invandrargruppernas modersmål. Beloppet beräknas bli fördelat så att . skall utgå inom ramen för medel till bidrag till lokal biblioteksverksamhet, att . skall utgå till länsbiblioteken och att . skall utgå till lånecentralerna för inköp av litteratur på invandrarspråk. Det råder stor enighet om det angelägna i att förbättra invandrarnas möjligheter att läsa litteratur på sitt eget språk. Eftersom de medel som ställs till förfogande för detta ändamål dock inte kan vara obegränsade, gäller det att se till att de utnyttjas på effektivaste möjliga sätt, dvs. att de böcker som inköps kan utnyttjas av så många enskilda människor som möjligt. Om huvuddelen av medlen utnyttjas av de lokala biblioteken, kommer böckerna i motsvarande utsträckning att vara åtkomliga endast för invandrare inom respektive kommuner, medan däremot en större satsning på länsbiblioteken och lånecentralerna kommer flera invandrare till godo. Jag föreslår därför att ifrågavarande bidrag ges en annan inbördes fördelning än den som departementschefen förordat. En större del bör tillfalla länsbibliotek och lånecentraler. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos regeringen hemställer att under Bidrag till folkbibliotek för /76 beräknas för lokal biblioteksverksamhet, varav . för bidrag till inköp av litteratur på invandrarspråk, för länsbibliotek, varav . för bidrag till inköp av litteratur på invandrarspråk, för lånecentraler, varav . för bidrag till inköp av litteratur på invandrarspråk.
mot · FY021932 · 1975-04-01 00:00:00 — av fröken och i med anledning av propositionen 1975:20 om den statliga kulturpolitiken 2. I utredning Ny kulturpolitik (SOU 1972:66) föreslogs ett lokalt aktivitetsstöd till fritt kollektivt skapande, som inte är yrkesmässigt och som bedrivs utanför studiecirkelns form. Utredningen föreslog att stödet skulle uppgå till 10 milj. kr. förslag baserades på en allmänt omfattande inställning att de statliga insatserna effektivt skulle stimulera en lokalt baserad amatörverksamhet. Sett med detta som bakgrund var förslaget om lokalt aktivitetsstöd en satsning i rätt riktning. Invändningar kunde dock resas mot stödets ringa omfattning. 1 propositionen 1974:28 föreslogs att det lokala aktivitetsstödet skulle ändras till ett stöd till experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet för amatörer. I propositionen föreslogs vidare att stödet skulle uppgå till 2 milj. kr. Det nya , som skulle fördela ifrågavarande anslag, började sin verksamhet först . Fördelning av anslaget skedde under senare delen av . Med hänsyn härtill har anslaget fått karaktären av ett halvårsanslag. Denna tolkning har också gjort, som i petita sökte 4 milj. kr. för /76. I propositionen 1975:20 föreslås att ifrågavarande stöd till experiment och utvecklingsarbete m. m. blir oförändrat 2 milj. kr. för /76. Vi finner detta förslag klart otillfredsställande. Avsikten med anslaget har varit, och är, att stimulera till ett lokalt kulturliv på amatörbasis, att försöka bryta de många passivas förhållande till kultur och att i stället försöka samla människor till gemensamt kulturarbete, där medverkan, samverkan och egen aktivitet skjuts i förgrunden. Det är vår bestämda uppfattning att denna verksamhet är så viktig att den måste ges bättre stöd än vad som förordas i propositionen. Härtill kommer det värdefulla i att stödja en experimentverksamhet som kan utveckla skilda former av kulturutövande. Med det anförda hemställer vi att anvisar att ett med 2 milj. kr. förhöjt anslag om . till Bidrag till särskilda kulturella ändamål, varav 4 milj. kr. avser bidrag till experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer. () ()