mot · FY021551 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om höjda anslag till skogshögskolan och skogsvårdsstyrelserna. Skogen och den på skogens produkter baserade förädlingsindustrin är av största betydelse för vårt land. Sålunda sysselsättes direkt en fjärdedels miljon människor i skogsnäringen och cirka en halv miljon har indirekt sin utkomst av skogsnäringen. De flesta av dessa människor är bosatta på landsbygden. Inom glesbygden är det huvudsakligen skogsbruket och därmed sammanhängande serviceorgan som bereder invånarna arbete. Närmare 25 96 av exportinkomsterna (1973) utgörs av skogsindustrins produkter, och för att åstadkomma denna export behövs en import av energi och råvaror, som uppgår till endast ca 8 96 av exportvärdet. Inom andra näringsgrenar utgör den nödvändiga importen en betydligt större del (ca 20 96) av exportvärdet. Mot bakgrunden av dessa förhållanden framstår det som en angelägenhet av största vikt att landets skogar sköts på sådant sätt att en hög och värdefull virkesproduktion uppnås. 1 ett vidare perspektiv framstår detta som än mer angeläget. Befolkningsutvecklingen i världen och strävandena mot en höjd levnadsstandard, framför allt i , kommer att ställa allt större krav på naturresurserna, inte minst skogstillgångarna. För att trygga kommande generationers tillgång till de för människans välfärd nödvändiga skogsprodukterna, fordras att skogsmarkernas virkesproducerande förmåga utnyttjas på bästa sätt. Det gäller inte minst vårt land med dess särskilda förutsättningar för produktion av högvärdigt virke. Skogsindustrins snabba expansion har medfört att efterfrågan på skogsråvara f. n. överstiger tillgången. Sannolikt ligger den totala avverkningen över den genomsnittliga tillväxten. Landets virkesbalans tillåter troligen ingen ytterligare kapacitetsökning i skogsindustrin utan en högre råvaruproduktion, och för att nå detta mål fordras ökade forskningsinsatser. Situationen är sådan att det t. o. m. förekommer att svenska skogsföretag går ut på den internationella marknaden för att importera skogsråvara. Orsaken till den knappa tillgången på skogsråvara är bl. a. den ekonomiskt trängda situationen för skogsnäringen , då skogsägarna tvingades till återhållsamhet i fråga om intensiteten i skogsskötseln. De väl motiverade miljörestriktionerna för skogsbruket har också inneburit att tidigare planer för avverkning, som industrin varit inriktad på, inte kunnat uppfyllas. Enligt beräkningar , bl. a. förarbetena till allmänna fastighetstaxering, är råvaruunderskottet av storleksordningen 20 milj. kubikmeter . Underskottet är definierat som skillnaden mellan skogarnas långsiktiga produktionsförmåga och skogsindustrins förutsatta behov av råvara. Storleksordningen av detta beräknade underskott är synnerligen oroande. Enligt uppgift utgör underskottet av den nuvarande avverkningsvolymen. Man torde kunna förutse att de nya beräkningarna om råvarusituationen som offentliggörs av skogsutredning i allt väsentligt kommer att bekräfta den situation som beskrivits ovan. Enligt vår mening är situationen nu så allvarlig, att ytterligare dröjsmål ej kan accepteras i fråga om åtgärder för att öka skogsproduktionen. De åtgärder som kan komma i fråga är av olika slag och har effekt på olika sikt. I princip gäller det emellertid att dels stödja skogsägarna för att öka intensiteten i skogsskötseln, dels öka kunskaperna om hur skogarnas virkesproduktion kan förbättras och effektiveras. I vad gäller stödet till skogsägare exempelvis har bifallit Kungl. Maj:ts proposition 1974:61 angående ökat stöd till skogsvården i norra . Ytterligare åtgärder av liknande karaktär kan komma att visa sig nödvändiga och behandlas f. n. inom 1973 års skogsutredning. I vad gäller ökade kunskaper om skogarnas virkesproduktion, som ett underlag för åtgärder inom det praktiska skogsbruket, är emellertid den skogliga forskningens arbetsförutsättningar och resurser av avgörande betydelse. Det gäller härvid att förse skogsforskningen med adekvata resurser för a) grundläggande forskning, inriktad på problem som direkt kan relateras till virkesproduktionens förutsättningar, b) grundläggande forskning, inriktad på långsiktiga miljömässiga konsekvenser av olika skogliga produktionsprogram, bl. a. gödsling, c) tillämpad forskning inom den biologiska skogsproduktionen, d) utveckling och analys av åtgärdsprogram, baserade på säkra fortlöpande inventeringar för att öka skogarnas produktionsförmåga, e) forsknings- och utvecklingsarbete för bättre tillvaratagande av den producerade fiberråvaran, 0 spridning av resultat genom utbildning och information. Det bör i detta sammanhang påpekas att ett stort forskningsprojekt , som har vissa gemensamma drag med punkterna a) och b) ovan, till sin natur är inriktad på ekologisk grundforskning och inte ersätter de forskningsarbeten som avses under a) och b). Även med detta projekt, som stöds huvudsakligen av statens naturvetenskapliga forskningsråd, har skogshögskolan nära kontakt varför dubbelarbete ej förekommer. har anslagstilldelningen till skoglig forskning varit stram. Detta gäller såväl de statliga insatserna när det gäller förbättring, och statens råd förskogsoch jordbruksforskning som myndighetsanslagen till skogshögskolan. De senare har ej ens i alla avseenden kompenserat penningvärdets utveckling. För skogshögskolans del har detta medfört att verksamheten ej kunnat bibehållas på oförändrad nivå, långt mindre medgivit de ökade ansträngningar som motiveras av råvarusituationens utveckling. Beträffande forskning rörande tillvaratagande av skogsavfall m. m. har högskolan för /75 anvisats ett belopp om 2 milj. kr. efter bifall av Kungl. Maj:ts ovannämnda proposition 1974:61. I proposition 1975:1 har medel för denna verksamhet ej alls förts upp. Av propositionen framgåratt regeringen avseråterkomma till denna fråga i samband med behandlingen av energiprogramskommitténs betänkande (SOU 1974:72), varför vi förutsätter att ifrågavarande verksamhet kommer att tillgodoses på detta sätt. Sedan högskolestyrelsen inlämnade sin anslagsframställning har emellertid kunskaperna om råvarusituationen ökat och kraven på ytterligare insatser inom den skogliga forskningen därmed skärpts. För att klara de behov av ytterligare kunskap om skogsproduktionens förutsättningar som fordras, framför allt om effekterna på olika sikt av olika åtgärdsprogram, föreligger f. n. akuta behov av forskningsinsatser. Utan sådana samlande analyser är beslut i skogspolitiska frågor vanskliga. På vår uppmaning har skogshögskolan därför beräknat de resurser som skulle erfordras för att lämna beslutsunderlag av ifrågavarande art. Dessa resurser avser ett arbete genomfört på förhållandevis kort sikt () utöver de mera långsiktiga resursbehov som redovisats i högskolans anslagsframställning. Det har härvid utarbetats planer för en samlad analys, benämnd skogliga åtgärdsprogram för att möta virkesbehoven . Planerna, som är preliminära, innefattar bl. a. konstruktion av erforderliga matematiska modeller, systemoch dataprogrammering, modernisering och datorläggning av vissa omfattande försöksmaterial, uppsnabbning av vissa centrala forskningsprogram och start av åtskilliga andra. Efter avdrag för sådana ordinarie resurser som kan sättas in i detta program är de återstående behoven för 1975/76 2 milj. kr. 1976/77 2,5 milj. kr. 1977/78 2,7 milj. kr. På grund av svårigheterna att engagera kompetent personal och att utbilda nya forskare för ändamålet, är det inte möjligt att driva verksamheten snabbare eller med större anslag än ovan beräknats. Vi finnér det nödvändigt att dessa arbeten påbörjas. Det är här fråga om en verksamhet som har avgörande betydelse som underlag för regionalpolitik, sysselsättning, handelsbalans och ekonomisk utveckling. De investeringar i forsknings- och utvecklingsarbete som vi föreslår är obetydliga i jämförelse med skogsnäringens betydelse för samhällsekonomin. Vi vill också understryka att miljö- och naturvårdskraven måste ges stor tyngd. Satsningarna på ökad tillväxt för avverkning får inte göras sådana att väsentliga miljö- och naturvärden åsidosätts. Den föreslagna forskningssatsningen är också inriktad på att bedöma de biologiska och ekologiska begränsningarna i samband med virkesproduktion. För att den av oss föreslagna forskningssatsningen skall kunna genomföras är det nödvändigt att skogshögskolan får ökade resurser. Ytterligare tjänster bör därför tilldelas skogshögskolan. Vid den prioritering vi har gjort har vi tagit fasta på den ytterligare tilldelning som är nödvändig för forskningsobjektets genomförande. Vi föreslår därför att tjänster inrättas för en forsk ningskoordinator (halvtid), en forskningsledare för forskning rörande medel för bekämpning av virkesskadesvampar.en konsulent förskogsskyddsfrågor, en fältherbolog, en biträdande professor i populationsekologi och en forskarassistentstjänst samt för en forskningsledare för avkommeprövning. Anslagsbehovet härför kan beräknas till . Härutöver krävs biträdestjänster m. m., vilket torde kräva anslag om ca . Vi föreslår därför att till Skogshögskolan: Förvaltningskostnader för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag på . Beträffande skogshögskolans driftkostnader visar en reviderad beräkning ett behov av . utöver vad departementschefen föreslagit. Dessutom tillkommer under detta anslag 2 milj. kr. för det särskilda forskningsprojekt som föreslagits ovan. Vi föreslår därför att till Skogshögskolan: Driftskostnader för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på . En intensifierad skogsvård är av stor betydelse för en ökad produktivitet i skogsbruket. Skogsvårdsstyrelserna fyller här en betydelsefull funktion. För dessa uppgifter har begärt en utökning av antalet förrättningsdagar för /76. Med den beräknade förrättningsdagskostnaden är kostnaderna . Departementschefen avslår detta äskande i budgetpropositionen. Utan motivering beräknas antalet dagar till 69 000 i stället förde i pepitan begärda 72 000. Däremot höjs medelstilldelningen per dag utöver den av begärda ökningen. Detta innebären medelstilldelning av . Vi anser att en utökning av antalet förrättningsdagar i enlighet med begäran är helt motiverad från skogsvårdssynpunkt. Medel för /76 bör därmed ställas till förfogande enligt anhållan. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid sin behandling av budgetpropositionen bilaga 11 1. till Skogshögskolan: Förvaltningskostnader för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag på , 2. till Skogshögskolan: Driftskostnader för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på , 3. till Bidrag till skogsvårdsstyrelserna för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . sänkt förslagsanslag på . () i mgården HANS () i GOTAB 75 8811 s 1975