mot · FY02294 · 1975-01-20 00:00:00 — av m. fl. om produktion av billigare menstruationsskydd. av inemot måste ca två miljoner kvinnor i köpa menstruationsskydd. Denna fysiologiskt betingade omständighet har blivit en lysande affär för de aktuella fabrikanterna i branschen. Det beräknas att landets kvinnor måste köpa tamponger och bindor för ca 150 milj. kr. Uppgiften bör ses i samband med officiell lönestatistik, som förtäljer att kvinnorna är betydligt lägre avlönade än männen. Det av FN proklamerade inbjuder till att ta upp denna aspekt på kvinnornas situation. Till beskrivningen av denna situation bör ett försök göras att belysa vad detta innebär för varje enskild kvinna. Hur många menstruationsskydd en kvinna behöver är individuellt och påverkas av särskilda faktorer, men genomsnittligt beräknas ett behov av 170 skydd . Genomsnittspriset är - alltså ca . och summerat för livsbehovet ca . Menstruationen har börjat hos de unga flickorna i allt lägre åldrar - 12-årsåldern är inte allt något ovanligt. I familjerna blir det oftast mamman som utöver den egna förbrukningen också får ha motsvarande utgifter för döttrarna. Det rör sig alltså om ett obestridligt problem - något som man först börjat lala om. Men hur går det med åtgärderna? Menstruationsskydd är att betrakta som vilken medicinsk sjukvårdsartikel som helst. Mensskydd är en nödvändighetsvara, och behovet av skydd är . Andra medicinska varor kan köpas för högst . på apotek, men för dessa oundgängliga sjukvårdsartiklar tvingas kvinnorna att betala det pris som fabrikanterna och handeln sätter. Detta är ett orimligt förhållande. I finns f. n. tre tillverkare av mensskydd: , och . Dessutom har i börjat att tillverka dambindor för Apoteksbolaget. Dessa företag med omkring dussinet olika märken av mensskydd saluför drygt 20 skilda produktvarianter. Statens pris- och kartellnämnd har följt konsumentprisutvecklingen för olika typer av menstruationsskydd. har priserna höjts . Man kan inte bestrida att reklamen har sin speciella kostnadsuppdrivande effekt. En blick på tidningarnas och veckotidningarnas annonssidor ger en talande bild. Producenterna skyller på prisstegringar på råvaror, löneutvecklingen och den allmänna höjningen av kostnadsnivån som skäl för dessa. Det kan dock nämnas att ett företag, , börjat att sälja dambindor för per styck, vilket är lägre än KF:s genomsnittspriser och lägre än . Det går uppenbarligen att producera billigare. Nämnas bör att landstingen köper in menstruationsskydd från för ca per styck. 1 () refereras en av de köpmän som i tidningen ger uttryck åt kritiken mot : produkter åker ut direkt, om företaget inte lyssnar till handelns åsikter. Asikterna från kvinnorna har inte kommit så mycket till direkt uttryck - de har stått i en situation utan valfrihet. Men att opinionen och missnöjet hos dem finns, det råder det inget tvivel om. Frågan är bara på vilket sätt denna för landets kvinnor så betydelsefulla angelägenhet skall angripas. Den måste attackeras från synpunkten att åstadkomma en skärpt priskontroll, men grundläggande är samhälleliga initiativ i syfte att åstadkomma en prisbilligare produktion samt en statlig och landstingskommunal ändamålsenlig information - gärna anknuten till preventivrådgivningen och med utnyttjande av den organisatoriska apparat sjukvården och försäkringskassorna förfogar över. Kooperationen har tagit vissa initiativ på produktionssidan. Från statligt håll borde dock intresse visas för denna sak också på produktutvecklingssidan - det finns ju viss statlig läkemedelsproduktion. Kan viss samhällelig subvention eller form för ekonomisk insats tänkas i syfte att via apoteken, sjukhusen, flerläkarstationer och sociala inrättningar' göra en insats på distributionssidan? Behovet av lättillgänglighet av en produkt som denna nödvändiggör givetvis att dambindorna etc. finns åtkomliga i ungefär samma utsträckning som f. n. Det avgörande i detta sammanhang är att ta initiativ i syfte att uppnå en lösning i kostnadsnedpressande riktning på produktionssidan, att rationellt lösa frågorna om distribution såväl som om information om dessa varors tillgänglighet - varvid samhälleliga insatser bör prövas. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för att en skyndsam prövning företas i syfte att åstadkomma en prisbilligare produktion och distribution av menstruationsskydd, varvid även frågan om formerna för samhälleliga stödinsatser på detta område undersöks. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i