mot · FY02936 · 1975-01-01 00:00:00 — av i Ulfsbyn m. fl. om åtgärder för bättre lokaler för hantverks-, industri- och serviceföretag. En av de viktigaste förutsättningarna för att näringslivet - vi tänker här särskilt på de mindre och medelstora företagen inom hantverk, industri och service - skall kunna utvecklas, vara konkurrenskraftigt och erbjuda goda sysselsättningsmöjligheter är att man har tillgång till tidsenliga och rationella lokaler. Förutom att lokalerna skall ge möjlighet till effektiva driftsförhållanden måste de också erbjuda tillfredsställande arbetsmiljö och trivsel. Även om , bl. a. med hjälp av beredskapsmedel och lokaliseringsstöd, inneburit ett ganska betydande tillskott av nya lokaler, finns tyvärr ännu ett mycket stort lokalbestånd som är ålderstiget och som inte fyller kraven på vare sig miljö eller effektivitet. Det är från flera synpunkter angeläget att en snabb förnyelse här kommer till stånd. Genom sanering av stadsdelar, omläggning av trafikleder och utbyggnader för nya behov kommer många företagare att ställas utan lokaler. Det är ett livsvillkor för dessa att nya lokaler kan tillskapas inom godtagbara områden och inom rimlig tid. Det finns också andra skäl som understryker lokalfrågornas betydelse. Vi har kunnat notera en minskande industrisysselsättning. Det är ett oroande tecken, eftersom det inte synes finnas andra sysselsättningar att få i tillräcklig omfattning. Enligt vår mening måste man med all kraft söka efter möjligheter att ånyo öka vår industri- och varuproduktion. Som en första rangens åtgärd måste man då stimulera nyskapande och utvecklande av nya produkter liksom nyetablering av företag. God tillgång på modema lokaler bör verksamt underlätta åtgärder för en ökad tillväxt inom mindre och medelstor industri. Serviceproduktionen beräknas öka, och i stor utsträckning sker denna inom mindre hantverks- och serviceföretag. Lokalfrågorna är här av mycket stor betydelse såväl för företagens arbetsförhållanden som för allmänhetens möjligheter till god service. Åtskilliga kommuner har medverkat till uppförande av s. k. verkstadshus, avsedda att utnyttjas kollektivt av flera företag. Detta har legat inom kommunernas kompetens, om det gällt lokaler för tillgodoseende av lokal service. Har det däremot gällt lokaler för industriell produktion har kommunernas kompetens varit begränsad, men det synes önskvärt att möjligheter ges att kombinera olika typer av lokaler för skilda behov inom samma projekt. Denna typ av lokaler synes ha inneburit en rationell lösning av lokalproblemet från såväl planerings- som miljösynpunkt. Genom gemensamt utnyttjande av vissa lokalutrymmen har också hyreskostnaderna kunnat hållas lägre än om varje foretag byggt enskilt. Många mindre och medelstora foretag har dessutom ont om kapital, och för dem kan ofta den enda lösningen vara att hyra produktionslokaler. Här har de kommunala anläggningarna fyllt en viktig funktion. Företagen har kunnat använda sitt eget kapital som rörelsemedel och därigenom ofta kunnat utvidga verksamheten. Ytterligare fördelar är möjligheterna att ordna gemensam service för flera företag av typ telefonväxel, bokföringsservice, personallokaler osv. Vi anser att idén om lokaler i form av s. k. verkstadshus bör närmare studeras och utvecklas. Kommunerna har ett betydande intresse av och ansvar för att lokalfrågorna för här berörda verksamhetsområden löses på ett tillfredsställande sätt. Kommunen kan i sin planering och serviceverksamhet verksamt bidraga till rationella lösningar, bl. a. från stadsplane-, trafik- och miljösynpunkter. Kan man också gå in som ägare och hyresvärd för lokalerna, bidrar man till ökad differentiering av verksamheten på orten och till ökad sysselsättning. Kommunen har således stora möjligheter att på detta område driva en verksamhet som kommer hela kommunens befolkning till godo i form av ökad sysselsättning, bättre ekonomi och ökad trivsel. Enligt vår mening bör kommunerna erhålla statsbidrag i större omfattning än vid uppförande och tillhandahållande av lokaler för här angivna behov. Formerna för bidrag bör utarbetas att gälla mer generellt, så att kommunernas planering även underlättas. Markfrågorna är av vital betydelse för en snabb och miljövänlig utveckling av näringslivets lokalbestånd. Detta gäller framför allt för serviceföretag som arbetar centralt i tätorterna och som vid sanering tvingas flytta sin verksamhet till mer avlägset belägna delar. Vi anser det angeläget att en kartläggning sker av erforderligt lokalbehov och att frågan om erforderlig markreserv för detta ändamål närmare klarläggs. Vi finner det vara mycket angeläget att statsmakterna medverkar till en snabb och ändamålsenlig utveckling av lokalbeståndet inom här berörda områden. Utredningar och förslag till åtgärder bör föreläggas . Arbetet bör ske i nära samarbete med företrädare för den mindre och medelstora industrin och dess organisationer. Med hänsyn till nuvarande arbetsmarknadsläge inom byggnadssektorn är det av största betydelse att en ökad verksamhet i form av lokalproduktion av här angivet slag kommer till stånd. När vi småningom, som vi hoppas, möter en ökad efterfrågan på industrins produkter, bör lokalerna stå färdiga och arbetskraften sysselsättas i varuframställningen. En motion av liknande innehåll inlämnades till riksdag. Utskottet (NU 1973:54 s. 35) avslog emellertid densamma under motivering att man önskade vinna erfarenheter av industricentraanläggningama i och . Vi avser med denna motion inte anläggningar av den storleksordning och med det syfte i stort som industricentra har. Motionen avser de lokalproblem som finns i de allra flesta tätorter, och där det kan gälla mindre eller medelstora industriområden med plats för blandade hantverks-, serviceoch mindre industriföretag. Här finns från bl. a. sanerings-, miljö- och produktionssynpunkt angelägna behov av lokaler. Vid utskottsbehandlingen av en motion av samma innebörd vid riksdag uttalade utskottet att Stiftelsen Industricentra i i sin verksamhet borde få erfarenheter som kunde utnyttjas för de i motionen framställda förslagen. Vi anser dock att industricentrasystemet ännu befinner sig i ett uppbyggnadsskede och att stiftelsen inte utan särskilt uppdrag knappast kommer att företa den utredning som vi anser är nödvändig i detta angelägna ärende. Med hänsyn härtill återkommer vi med vår framställning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag angående utveckling och förbättring av lokalbeståndet för hantverks-, industri- och serviceföretag i syfte att öka sysselsättningen och att skapa bättre arbetsmiljöer i näringslivet i enlighet med vad i motionen angivits. () i Ulfsbyn . () i