mot · FY022030 · 1975-04-09 00:00:00 — 1 har vissa undersökningar genomförts. a. har temperaturmätningar i djupa borrhåll utförts av OPAB i samband med oljeborrningar i och . Resultaten pekar på att det finns möjligheter att utnyttja geotermisk energi i vissa delar av landet. har man uppmätt temperaturer mellan 50 och drygt 80'. För att utröna möjligheterna att utnyttja jordvärme som energikälla i måste i första hand de gamla borrhålen undersökas men även nya provhål borras. Arbetet måste inriktas på att söka efter naturliga sprickzoner och termiska fickor som innehåller varmvatten. I ett längre tidsperspektiv kan det finnas skäl att borra djupare för att ta till vara djupvärme för elkraftsgenerering. När det gäller de alternativa energikällorna är det de förnyelsebara som i första hand måste utvecklas. Vi har tidigare berört vindkraften, och det finns andra som måste ges resurser för utveckling. Den relativt enkla formen att utnyttja solen för uppvärmning med solfångare är i första hand angelägen. Solfångare kan ge viktiga tillskott för bl. a. uppvärmning. finns redan försöksverksamhet med solfångare av skilda slag. Denna verksamhet måste stödjas och noggranna undersökningar genomföras. Utnyttjande av solvärmen för uppvärmning brukar vanligtvis hänföras till besparingsåtgärderna. Solceller för generering av elkraft är en teknik som varit synnerligen dyrbar. finns det tecken som tyder på att detta kan bli ekonomiskt lönsamt. a. har försök i frambringat en solcell verkningsgrad till en kostnad som är en hundradel av det som är vanligt för kiselceller. Andra undersökningar tyder på att småhus skulle kunna försörjas med 30000-40 000 kWh, dvs. hela behovet, genom solceller på taket. Det finns en hel del andra projekt som måste utvecklas och undersökas. Det gäller bl. a. utnyttjande av värmeinnehållet i vatten genom exempelvis värmeväxlare. Energipolitiken måste inriktas på att utveckla de alternativa energikällorna. Ekologiska hänsyn måste vara normgivande och inte de kortsiktigt företagsekonomiska aspekterna. Energipolitiken måste ses i ett långsiktigt perspektiv med den globala ekologiska balansen som grund. Energiforskningen måste inriktas på hushållning med energi och utnyttjande av de alternativa, förnyelsebara energikällorna. Forskningsverksamheten måste bedrivas på en bred bas för att handlingsfriheten skall bevaras. Regeringens förslag till forskningsprogram är en klar förbättring i förhållande till den politik som varit gängse . 1 propositionen framhålls de principiella fördelarna med energihushållning och alternativa inhemska energikällor. Anslagsmässigt tas emellertid inte steget fullt ut. ligger tyngdpunkten på kärnkraften. När det gäller forskningsinsatserna för energiproduktion svarar kärnkraften för av det totala beloppet. Kärnkraften tillförs dessutom medel på andra vägar. anser det betydelsefullt att deltar i den internationella forskningsverksamheten. bör göra huvudparten av sina insatser inom de områden som utvecklar de förnyelsebara energikällorna i stället för en dominerande satsning på kärnkraftsforskningen. Nedan följer alternativa förslag till forskningsanslag under programmet energiforskning. Forskning angående industriella processer Energianvändningen inom industrin kan effektiviseras. För att påskynda denna effektiviseringoch för ett långsiktigt perspektiv måste samhället stödja energiforskning inom industriella processer. En av de största energi vinsterna inom industrin kan göras genom utnyttjande av spillvärme. Detta behandlas under rubriken "Energiproduktion. I övrigt gäller det särskilt själva processernas utformning. Även enklare åtgärder av typen driftsövervakning och vardagsrationalisering kan ge betydande energivinster. Energianvändningens analyser är också väsentliga för att få en bättre kontroll över energianvändningen. a. har industriverket i sitt remissyttrande ansett att EPK:s förslag på 36 milj. kr. bör betraktas som ett minimiprogram och att en utvidgning bör övervägas. Propositionens förslag ansluter sig emellertid till EPK:s förslag om 36 milj. kr. Vi förespråkar en utvidgning av programmet och bedömer 50 milj. kr. som rimligt för att bedriva forskning för en effektivisering av energianvändningen inom industrin. För /76 föreslår vi 13 milj. kr. Forskning angående transporter och samfärdsel Transportsektorn kännetecknas särskilt av ett lågt utnyttjande av oljeprodukters energiinnehåll. Verkningsgraden ligger i genomsnitt på . Remissinstanser har i yttrandena över EPK:s förslag både betonat insatser för energianvändningen i drivsystem, dvs. a. en ökning av verkningsgraden och en ökning av insatserna på transportsystemets utveckling. Vi vill särskilt betona forskning angående transportsystemets utformning. Regeringen har i propositionen ökat anslaget för drivsystemets utveckling men håller oförändrad nivå i fråga om själva transportarbetets utformning. Vi förespråkar även en utökning - i förhållande till EPK:s förslag - av anslagen till forskning om transportsystemets utformning. Det är särskilt viktigt att noggrannare klarlägga betydelsen av ändrade lokaliseringsmönster. Det är också väsentligt att se denna forskningsverksamhet i skenet av transportarbetets sociala och miljöpolitiska konsekvenser. Vi föreslår 10 milj. kr. till delprogrammet Transportsystemets utveckling, vilket skall jämföras med regeringens förslag om 6 milj. kr. ningen i drivsystem bör erhålla de medel regeringen föreslagit, dvs. 22 milj. kr. För /76 föreslår vi 9,5 milj. kr. Denna sektor svarar för över hälften av landets energianvändning. Det finns betydande möjligheter att nå en nolltillväxt i nettoenergiförbrukningen för sektorn uppvärmning enligt EPK. Som vi tidigare framhållit finns det mycket stora energibesparingar att göra inom denna sektor. Regeringen har prutat avsevärt på EPK:s förslag till forskningsverksamhet inom denna sektor och föreslår 53 milj. kr. för de tre åren. I likhet med EPK anser vi att för denna sektor skall disponeras 82,5 milj. kr. Med hänsyn till de besparingsåtgärder som finns inom denna sektor anser vi att EPK:s program måste ses som ett minimiprogram. Visar det sig att kvalificerade forskare finns tillgängliga bör ytterligare medel avsättas. Det är särskilt viktigt att utveckla metoder och system för att utnyttja solens värmestrålning vid lokaluppvärmning och uppvärmning av vatten. För /76 föreslår vi 25,0 milj. kr. Vi har upprepade gånger påpekat den centrala målsättningen att samhället måste stödja en intensiv forsknings- och utvecklingsverksamhet på alternativa, förnyelsebara energikällor. Även områden som utnyttjande av spillvärme och en mer övergripande forskning kring energisystem är synnerligen väsentliga. Kärnkraftens säkerhetsfrågor och avfallsproblem måste också ges resurser. Det finns däremot ingen anledning att satsa stora resurser på nya reaktorsystem eftersom kärnenergiutnyttjande på lång sikt inte bör vara aktuellt enligt vår mening. Regeringens förslag till forskningsprogram för energiproduktion domineras av en satsning på kärnkraften. Inkluderas ett särskilt anslag till AB Atomenergi som gäller utveckling av lättvattenreaktorer och ett samarbetsprojekt på kärnenergiområdet blir kärnkraftens (fissionskraft) andel av forskningen för energiproduktion . Regeringen för tyvärr samman de fyra delprogrammen fusionsenergi,geotermisk energi, vindenergi samt övriga energiformer. Totalt skulle detta anslag erhålla 50 milj. kr. av ^medlen till forskning för energiproduktion (delar av anslaget till Atomenergi är injduderat). Det anges inte hur stor del som fusionskraften skall få men troligen cirka hälften av dessa 50 milj. kr. När det gäller kärnkraften (fissionskraft) bör forskningen kring säkerhetsoch avfallsfrågorna fortskrida enligt planerna. Vi tillstyrker alltså regeringens förslag om 35 milj. kr. Beträffande en utveckling av nya reaktorer, urananriktning och plutoniumåterföring m. m. bör den internationella utvecklingen bevakas. Totalt vill vi anslå 43 milj. kr. gentemot regeringens förslag om 81 milj. kr. Forskningen för spillvärmeutnyttjande är betydelsefull. Vi tillstyrker regeringens förslag om 30 milj. kr., men bör uttala att dessa medel används för forskning om utnyttjande av industrins spillvärme. När det gäller organiska bränslen vill vi särskilt betona forskning angående torv,avfall, metanol och energi ur biosystem samt energiodlingar. Vi ansluter oss här till EPK:s förslag på 36 milj. kr. Beträffande delprogrammet Nya bränslen, som gäller undersökningar kring metanol- och vätebaserade energisystem ansluter vi oss till EPK:s förslag om 18 milj. kr. Det vidsträckta delområdet Fusionsenergi, Geotermisk energi, Vindenergi och Övriga energiformer bör ges tillräckliga resurser. För vår del föreslår vi följande fördelning mellan de olika delområdena I Övriga energiformer får inbegripas ett utnyttjande av solen för el-energin (solceller), utnyttjande av värmeinnehållet i vatten m. m. De medel som STU har begärt för vindkraften måste ställas till förfogande. Det är också viktigt att vindkraftens utnyttjande stöds i andra former än enbart genom medel till STU. Enskilda uppfinnare bör också stödjas. Vidare bör området Geotermisk energi få medel för provborrningar och försök till värmeutveckling samt självfallet en noggrann bevakning av den internationella utvecklingen. Totalt bör 80 milj. kr. anslås till detta omfattande programområde. förslag till medelsfördelning avseende forskning på programområdet energiproduktion ser ut enligt följande i förhållande till regeringens förslag (se omstående sida): Forskning angående återvinning av energi i varor m. m. Återvinning av bl. a. varor av typen plast och aluminium innebär att mycket stora energivinster kan göras. Det finns all anledning att forskningen utvidgas inom denna sektor. EPK framhåller bl. a betydelsen av FoUinsatser som berör hanteringen av metallskrot, utvinning av material ur kemiskt avfall samt omhändertagande och återvinning av plastavfall. Det är viktigt att forskningen inom avfallsområdet hålls samman så att balans mellan miljö-, energi- och återvinningsaspekterna uppnås. EPK har för denna sektor föreslagit 9 milj. kr. Flera remissinstanser, däribland och KF, har uttalat att beloppet bör höjas. Programområde Regeringens förslag förslag , milj. kr. , milj. kr. härav säkerhet m. m. Fusionsenergi, geotermisk energi, vindenergi och övriga energiformer För /76 föreslår vi 66 milj. kr. att forskningsverksamheten för återvinning av varor m. m. erhåller 12 milj. kr. Detta är i förhållande till regeringens förslag ett med 3 milj. kr. För /76 föreslår vi 4 milj. kr. Allmänna energisystemstudier bör bl. a. kunna bilda underlag för framtida energipolitiska ställningstaganden. Det är väsentligt att dessa studier bedrivs på en bred bas och att de också utformas efter tvärvetenskapliga krav. Arbetet måste dessutom bedrivas efter flera linjer. Även nya forskargrupper bör ges stöd för okonventionella problemlösningar. En omfattande forskningsverksamhet med ett synsätt som sträcker sig över hela samhällsbilden är nödvändig för den framtida samhällsplaneringen. Regeringen har föreslagit 6 milj. kr. till delegationen för energiforskning. Vi tillstyrker detta förslag. Regeringen avsätter också till detta programområde preliminärt 6 milj. kr. i avvaktan på EPK:s kompletterande undersökning angående allmänna energisystemstudier. Vi tillstyrker också detta förslag. Härigenom blir det möjligt att ge stöd åt fria forskare och alternativa utredningsförslag. För /76 föreslår vi 3,5 milj. kr. De av oss yrkade utgifterna under energiforskningsavsnitten uppgår för /76 totalt till 121,0 milj. kr. På samma sätt som departementschefen finansierar vi med medel från annat håll utgifter för 11,4 milj. kr. varför anslag under energiforskning bör uppföras med 109,6 milj. kr. har i en särskild tilläggsrapport beskrivit behovet av statliga medel för finansiering av försöks- och demonstrationsanläggningar inom energiomrdået. Det är svårt att av regeringens förslag göra en jämförelse med vad EPK föreslagit under denna rubrik. För vår del finner vi EPK:s förslag välgrundade och föreslår att beviljar medel i denna utsträckning. Energianvändning i industriella processer 60 20 Energianvändning inom lokalkomfort och hushåll 21* 12 Tillägg för oförutsatt 30 Summa totalt 275 67 * Sedan 14 milj. kr. tillgodosetts under anslaget energiforskning. Av dessa 67 milj. kr. ingår 20 milj. kr. för energianvändning i industriella processer i stimulansprogrammet för näringslivet. På samma sätt ingår 12 milj. kr. för lokalkomfort och hushåll i anslaget vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbestånden. Återstående 35 milj. kr. äskas under försöksoch demonstrationsanläggningar för energiproduktion. Sammanställning över alternativförslag till forskningsverksamhet /76 och 1977/78, milj. kr. Energianvändning i industriella processer 36 50 Energianvändning för transporter och samfärdsel 28 34 Energianvändning för lokalkomfort 53 82,5 Återvinning av energi i varor m. m. Allmänna energisystemstudier 12 12 Det finns inget direkt samband mellan sysselsättning och energiförsörjning. I den mycket omfattande undersökning som genomförts av i kommer man fram till att den framtida tillväxten i inte är bunden till ökningstakten i energianvändningen. Vidare gör man klart att ökningstakten i energianvändningen inte nämnvärt påverkar sysselsättningsnivån. På lång sikt ger snarare en låg ökningstakt i energian vändningen en något högre sysselsättningsnivå. studie jämför energialternativ med samma produktionstillväxt. Vid en jämförelse mellan en fyraprocentig årlig ökning i energianvändningen med en ökningstakt på 1,8 96 ger den lägre energianvändningen en något högre sysselsättningsnivå. (1,högre totalt sett .) Energisparande är alltså icke något hot mot sysselsättningen. I detta lågalternativ hos varäven ökningen i industrins energiförbrukning . alternativ ger utrymme för en ökning i energiförbrukningen inom industrin . Investering i kärnkraftsanläggningar uttryckt i kostnad per årsarbete är högre än praktiskt taget varje annan investering. Det frigjorda investeringskapitalet kommer därför vid annan användning att ge högre sysselsättning. energibalans som för industrins del har stöd såväl hos IUI som i visar att energi kommer att stå till förfogande för en fortsatt hög investeringstakt inom industrin. Samhället måste stödja och inititera verksamhet för att sprida information om de energibesparande åtgärder som bör genomföras. Det skall gälla utbildningsinsatser och rådgivningsverksamhet både inom näringslivet och för energianvändningen i byggnader. I stort sett synes regeringens förslag på detta område vara tillfredsställande. Vi föreslår emellertid att ett fristående sekretariat för energiinformation inrättas. Det är angeläget att allmänheten kan delges information om utvecklingen. Det är väsentligt att sprida kännedom om nya metoder för hushållning med energi. Vi föreslår utöver regeringens förslag 2,0 milj. kr. till ett fristående sekretariat för energiinformation. Av vad departementschefen äskat för avser följande för fortsatt kärnkraftsutbyggnad, som vi ej kan biträda. Vi föreslår att till Kraftstationer anslås . Detta är en sänkning i förhållande till regeringens förslag med . Verksamheten vid AB Atomenergi som inte enbart gäller kärnkraftsforskning måste läggas om i anslutning till att kämkraftsutbyggnaden avbryts. Det arbete med säkerhetsforskning och avfallsfrågor som bedrivs får fortsätta medan annat utvecklingsarbete bör avsevärt minskas och i forsta hand inriktas på en bevakning av den internationella verksamheten. För /76 kan inte verksamheten helt radikalt skäras ned utan särskild hänsyn till sysselsättningen inom bolaget. Verksamheten måste överföras till att i ökande grad gälla alternativa, förnyelsebara energikällor. När det gäller förslaget till nytt anslag Aktiebolaget : Stöd till svensk kärnkraftsindustri finns det med hänsyn till regeringens motivering ingen anledning att bifalla förslaget när kämkraftsutbyggnaden avbryts och en annan inriktning av energipolitiken formas. Det andra förslaget till nytt anslag Aktiebolaget : Övrig verksamhet avser även 1,9 milj. kr. till långsiktig kärnteknisk forskning vilket inte bör beviljas. Vårt förslag innebär alltså en sänkning med 1,9 milj. kr. till 11,2 milj. kr. Lån till projektering av Med anledning av vårt förslag att kämkraftsutbyggnaden skall avbrytas och att vi har långsiktiga kontrakt om bränsleförsörjning yrkar vi avslag på anslagen för projektering av . Denna projektering gäller enbart uranutvinning och inte själva urananrikningen. Till detta måste vi, för att utlandsoberoende skall nås, också bygga en upparbetningsanläggning inom landet. Frågan om slutlig förvaring skall också lösas. Allt detta sammantaget innebär investeringar som kräver ett mycket omfattande utnyttjande av kärnkraften. De 13 aggregat som regeringen nu föreslår kan ekonomiskt inte motivera dessa ytterligare investeringar. Med uranutvinning, urananrikning och upparbetning av avfallet befinner vi oss i ett kärnkraftssamhälle. Vi vill avslutningsvis påminna om att de mer principiella och övergripande yrkandena för den framtida energiförsörjningen har partiet väckt i två motioner (1975:687 och 905). I nedanstående hemställan återfinns enbart kompletterande yrkanden och anslagsyrkanden. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid sin behandling av propositionen 1975:30 ang. energihushållning m. m. beslutar Latt som sin mening uttala vad som i motionen anförts beträffande den framtida energipolitikens inriktning, 2. att uttala att så länge en samfälld forskar- och expertkår inte kunnat garantera att de allvarliga riskerna vid kärnkraftsproduktionen kan bemästras på ett betryggande sätt ytterligare investeringar i kärnkraftsutbyggnad inte kan göras, 3. att uttala a) att om inte säkerhets- och av fallsriskerna bemästras måste de fem kärnkraftsaggregat som är i drift ersättas med andra energikällor och besparingsåtgärder, b) att en beredskapsplan för deras gradvisa avveckling göres upp möjligt, c) att de sex ytterligare kärnkraftsaggregat som riksdagsmajoriteten beslutat om omdisponeras för annan användning, 4. att antaga förslag till Lag om viss inskränkning i rätten att meddela tillstånd enligt atomenergilagen (1956:306) i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att som sin mening uttala vad som anförts om inriktningen av de energibesparande åtgärderna inom sektorn byggnaders uppvärmning och att till K/sso energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för /76 under tolfte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 6. att som sin mening uttala vad som i motionen anförts om inriktningen av de energibesparande åtgärderna inom sektorn näringsliv och att till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. för /76 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 7. att beträffande villkor för frisläppande av medel ur investeringsfonder för konjunkturutjämning uttala sig i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att beträffande svensk byggnorm uttala vad som i motionen anförts, _ 9. att med avslag på propositionens hemställan ang. bemyndigande till regeringen att handlägga vattenkraftsutbyggnaden besluta avvakta ytterligare beslutsunderlag i enlighet med det i motionen anförda, 10. att som sin mening uttala att vid det internationella energisamarbetet huvudparten av resurserna läggs på åtgärder som utvecklar alternativa, förnyelsebara energikällor, 11. att som sin mening uttala vad som i motionen anförts om inriktningen av den framtida politiken för energiforskning och att till Energiforskning för /76 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 12. att som sin mening uttala att energiforskning för energiproduktion skall inriktas på de alternativa, förnyelsebara energikällorna i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att under nytt anslag till Försöks- och demonstrationsanläggningarför energiproduktion för /76 anvisa ett reservationsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. att godkänna de riktlinjer för energiproduktionens inriktning som i motionen anförts, 15. a) att till K/sso utbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte för /76 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , b) att hos regeringen anhålla om tillsättande av ett fristående sekretariat för energiinformation, 16. att till Kraftstationer m. m. för /76 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (avser kärnkraftverk) sänkt investeringsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförts, 17. att till Aktiebolaget : Övrig verksamhet för /76 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . sänkt reservationsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförts, 18. att avslå förslaget om nytt anslag Aktiebolaget : Stöd till svensk kärnkraftsindustri, 19. att avslå förslaget om nytt anslag Lån till projektering av . () i Glömminge . ÅSLING (c) () i Lane-Herrestad GOTAB 759311 S 1975