mot · FY021020 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om den ekonomiska politiken. I motionen behandlas den ekonomiska politiken, skattepolitiken, vissa ägardemokratiska frågor och näringspolitiken. Finansplanen redovisar en i jämförelse med bl. a. mycket optimistisk prognos rörande den internationella utvecklingen . Man förutser exempelvis en ökning av bruttonationalprodukten totalt inom OECD-området , medan motsvarande siffra i stannar vid blott . Vi befarar att finansplanens prognos inte är realistisk utan att 1975 kan komma att präglas av låg ekonomisk tillväxt i världsekonomin. Om någon förbättring i den internationella konjunkturen över huvud taget kommer till stånd, torde detta i varje fall inte få några mätbara effekter för vårt land före slutet av året. Produktionsökningen i var större än genomsnittet inom och prisstegringarna något lägre. Av tolv europeiska länder kom vi emellertid först på sjätte plats i vad avser såväl ekonomisk tillväxt som prisstabilitet. 1 ett något längre perspektiv är resultatet av den ekonomiska politiken i än mindre imponerande. har av dessa tolv europeiska länder inget land haft en långsammare ekonomisk tillväxt. Bruttonationalproduktens tillväxt var 1974 snabbare än under de närmast föregående åren och arbetslösheten lägre. Däremot var prisstegringarna väsentligt större . En av orsakerna till den förhållandevis gynnsamma utvecklingen var den omläggning av den ekonomiska politiken i expansiv riktning som moderata samlingspartiet och övriga borgerliga partier begärde . Av särskild betydelse torde den sänkning av mervärdeskatten ha varit, som fattade beslut om utöver det stimulanspaket som regeringen föreslog . Den medverkade till en betydande uppgång av den privata konsumtionen . Stimulansåtgärderna var emellertid först och främst koncentrerade till första hälften av 1974. Under årets andra hälft kunde en avmattning i den ekonomiska aktiviteten registreras. I årets finansplan förutsätts en förhållandevis gynnsam ekonomisk ut Enligt vår bedömning är emellertid denna prognos på flera viktiga punkter orealistisk. Den internationella utvecklingen får sannolikt en mindre expansiv inverkan på vår ekonomi än vad man räknar med. En betydande fortsatt uppgång av den privata konsumtionen förutses. Detta förutsätter emellertid bl. a. en minskning av hushållens sparande, vilket det inte torde vara realistiskt att bygga en prognos på. En snabbare inflation än den uppgång av konsumentprisindex på 7 å som man räknar med i finansplanen kan också befaras, vilket skulle begränsa de reala disponibla inkomsternas ökning. Även i vad gäller näringslivets investeringar samt lagerutvecklingen är en mindre gynnsam utveckling sannolik. Den ekonomiska politiken innebär en åtstramning jämfört med . Detta är enligt vår uppfattning en felaktig politik. För att en god ekonomisk tillväxt skall kunna realiseras och sysselsättningen hållas uppe fordras enligt vår uppfattning en mer expansiv inriktning av den ekonomiska politiken. Vi lägger fram ett förslag till program mot inflationen. 1. att en stabiliseringspolitisk konferens sammankallas, 2. att statsmakterna ställer sig som garanter för en ökning av inkomsttagarnas genomsnittliga reala nettolön av storleksordningen genom att förbinda sig att genomföra härför erforderliga sänkningar av den direkta och/eller indirekta skatten, 3. att löntagarorganisationerna ålägger sig återhållsamhet i sina lönekrav, 4. att näringslivet å sin sida ålägger sig en stark restriktivitet med prishöjningar, 5. att statsmakterna deklarerar sin avsikt att använda valutapolitiken för att uppnå dessa stabiliseringspolitiska mål. I den mån ett sådant program mot inflationen inte genomförs blir andra stimulansåtgärder nödvändiga, och vi får finna oss i en snabbare inflation. 1 första hand förordar vi en sänkning av den direkta skatten genom en särskild skattereduktion motsvarande av den till statlig skatt beskattningsbara inkomsten. Skattetabellerna bör omräknas så att preliminärskatteinbetalningarna minskas, om möjligt från . I andra hand förordar vi en sänkning av mervärdeskatten från . I stimulanssyfte förordar vi vidare att någon arbetsgivaravgift inte tas ut inom det inre stödområdet, att ett generellt frisläppande av investeringsfonderna sker, att nuvarande kreditpolitiska restriktioner mjukas upp och att staten i ökad utsträckning engagerar sig för en ökad utländsk upplåning. För att balansen i de utrikes betalningarna skall kunna återställas måste näringslivets exportkapacitet väsentligt byggas ut. En förutsättning för detta är bl. a. att den offentliga sektorns resursanspråk begränsas. är enligt vår uppfattning utomordentligt angeläget att den tillsatta besparingsutredningen snabbt kommer i gång med sitt arbete och att detta drivs med skyndsamhet. Den förda skattepolitiken har varit en bidragande orsak till de ekonomiska problem som haft att brottas med . Successivt har emellertid en ökad medvetenhet om skatteproblemens omfattning vuxit fram. På flera punkter har moderata samlingspartiet vunnit gehör för sina krav. De höga marginalskatterna är det centrala skattepolitiska problemet. genomförda provisoriska skatteomläggningar har endast inneburit marginella lättnader. De totala marginaleffekterna av skattesystemet och avtrappade sociala förmåner är helt orimliga. Vi begär att det uppdras åt skatteutredningen att utarbeta en plan för successiva marginalskattelättnader. Den stora skattebörden för barnfamiljer där den ena maken är hemarbetande tas upp i motionen. Vi begär att ett extra familjeavdrag om införs för denna familjetyp. Vi begär vidare att skatteutredningen genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att utarbeta förslag till åtgärder ägande att åstadkomma erforderliga förbättringar av den ekonomiska situationen för barnfamiljer med hemarbetande make. Vi återkommer till vårt krav om att för barnfamiljer, där båda makarna yrkesarbetar, avdragsrätt skall införas för styrkta barntillsynskostnader intill ett belopp som motsvarar den normala kostnaden för osubventionerad barntillsyn. Frågan om indexreglering av skattesystemet tas upp i motionen. Vi framhåller att en sådan bl. a. torde kunna medverka till att begränsa de inhemskt genererade prisstegringarna. Det är angeläget att den av höstriksdag begärda utredningen om indexreglering kommer till stånd. I finansplanen görs gällande att frågan om ett kommunalt skattestopp föll på grund av motstånd från de borgerliga representanterna i kommunförbundens styrelser. Vi vänder oss mot denna historieskrivning. Moderata samlingspartiet har tidigare förordat ett kommunalt skattestopp och var i princip positivt till det förslag som regeringen förde fram. Vi begär att ett nytt initiativ tas till överläggningar om kommunalt skattestopp. I fråga om skattepolitiken på bör enligt vår uppfattning en sänkning av det totala skattetrycket uppsättas som mål. Det är nödvändigt att skatteutredningen genom nya direktiv ges möjligheter till ett mer förutsättningslöst arbete. Den måste bl. a. kunna ta upp sambandet mellan skattesystemet och det sociala bidragssystemet. bör i sitt fortsatta arbete ha nära kontakt med besparingsutredningen för att där igenom fä underlag för ett realistiskt skattesänkningsprogram. En femårig skattesänkningsplan bör utarbetas, innefattande bl. a. den planmässiga nedjusteringen av marginalskatterna. Moderata samlingspartiet eftersträvar en jämnare egendoms- och förmögenhetsfördelning. Vår uppfattning om vad som menas med ett starkt samhälle skiljer sig från socialdemokraternas. Mot en allt starkare statlig kontroll, en allt större byråkrati och ett allt högre skattetryck ställer moderata samlingspartiet alternativet det starka samhälle där den enskilde garanteras en stark ställning. Den jämnare fördelning av inkomsterna som följt med vårt lands ekonomiska tillväxt saknar motsvarighet då det gäller ägandet. Här har en markant koncentration till den offentliga sektorn skett. Enligt vår uppfattning måste den ekonomiska politiken inriktas på att skapa gynnsamma villkor för de enskilda medborgarnas sparande. Olika former av vinstandelssystem diskuteras . Den förutskickade utredningen om löntagarnas delaktighet i företagens kapitalbildning bör även ta upp frågan om vinstandelssystem. Sparandet bör underlättas genom särskilda sparstimulerande åtgärder. Vi rekommenderar följande åtgärder, nämligen O att ett system för premiering av hushållssparande införs, som tar särskild hänsyn till de lägre inkomsttagarnas och barnfamiljernas situation, O att skattepolitiken avpassas så, att utrymme för personligt sparande ökas, O att olika former av sparlön och delägarsparande stimuleras, O att det extra avdraget för kapitalavkastning höjs, O att bostads- och fritidshusägandet uppmuntras. Vårt lands ekonomi måste även bygga på modern marknadshushållning, innefattande fri prisbildning, fritt konsumtionsval, enskilt ägande och konkurrens. En fortgående omvandling av näringslivet är ett villkor såväl för förbättrad levnadsstandard för vårt lands medborgare som för en fortsatt social reformverksamhet. Näringspolitiken måste stimulera till nyföretagande och undanröja hinder mot nyetablering. Möjligheterna till skattelättnader för nystartade företag bör utredas. hör till de länder som särskilt gynnats av den internationella handelns utveckling. Svenska företags investeringar utomlands har medverkat till att öka våra exportmöjligheter och därigenom bidragit till att stärka den svenska ekonomin. En onyanserad kritik mot företag med internationell verksamhet kan vara ägnad att skada vårt lands intressen. Nuvarande avskrivningsregler är mot bakgrund av den snabba inflationen inte tillräckliga. Traditionella redovisningsmetoder ger en mindre exakt bild av verkligheten och tenderar att överskatta företagens lönsamhet. Denna problematik måste från statsmakternas sida ägnas ökad uppmärksamhet. Företagsskatteberedningen bör genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att utreda detta. En fortgående koncentration av företagsenheter är ett hot mot konkurrensen och därigenom mot effektiviteten i vårt näringsliv och bör mot denna bakgrund motverkas. Detta kan bl. a. ske genom åtgärder som stimulerar nyföretagandet och minskar utslagningen av mindre företag. Den svenska konkurrenslagstiftningen bör utformas så, att den slår vakt om ett decentraliserat näringsliv med en mångfald självständigt verkande företag. En ökad satsning på forsknings- och utvecklingsarbete inom svenskt näringsliv måste eftersträvas. Den verksamhet som bedrivs inom styrelsen för teknisk utveckling är härvidlag inte tillräcklig. Ett mer decentraliserat forsknings- och utvecklingsarbete bör stimuleras genom att avsättning till forsknings- och utvecklingsfonder medges. De speciella kreditinstitut som inrättats för att underlätta den mindre och medelstora företagsamhetens kreditförsörjning såsom Industrikredit och Företagskredit fyller en viktig funktion. Det är angeläget att deras kreditkapacitet ökas. Vi kräver vidare förslag syftande till att undanröja de negativa effekter på speciellt de mindre företagens kreditvärdighet som blivit följden av den förlängda uppsägningstid som föreskrivs i lagen om anställningstrygghet. Moderata samlingspartiet har tidigare motsatt sig att AP-fonden medges rätt att köpa aktier. Starka principiella skäl kan anföras mot den maktkoncentration i samhällets hand som detta leder till. Vi lägger i motionen fram förslag om atl AP-fonden inte i något enskilt företag skall ges rätt att inneha aktier motsvarande av röstvärdet, alt kapitalmarknadsutredningen genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att undersöka verkningarna av AP-fondens gjorda aktieköp. I ett längre avsnitt i motionen behandlar vi de mindre och medelstora företagens problem. Vi föreslår därvid bl. a. åtgärder för att förbättra dessa företags självfinansieringsmöjligheter samt pekar på de kapitalförsörjningsproblem som familjeföretagen ställs inför i samband med arvsskiften. De senare årens utveckling har lett till att allt fler mindre företag, särskilt familjeföretag, lagts ned eller köpts upp av storföretag. Företagsskatteberedningen bör få i uppdrag att med förtur lägga fram förslag ägnade att förbättra familjeföretagens situation. Den ekonomiska politiken Den internationella utvecklingen Den ekonomiska utvecklingen har i vad gäller den internationella handeln och balansen i världsekonomin lett till långtgående förändringar. De kraftigt höjda oljepriserna har medfört en markant försämring av bytes- och betalningsbalanserna förde oljeimporterande staterna. OECDländerna har tidigare tillsammans haft ett mindre överskott i sin handel med den övriga världen, och med detta överskott har bl. a. biståndet till finansierats. uppkom i stället ett underskott, som uppskattas till . De oljeexporterande länderna inom OPEC däremot beräknas få ett överskott i sin handel på 50 å . har vidare präglats av en exceptionell inflation. Oljeprishöjningen är en av de faktorer som direkt och indirekt medverkat härtill. För del motsvarar oljeprishöjningen en uppgång i prisnivån på och för del något . Sannolikt har också de höjda oljepriserna haft effekter på andra råvarupriser och sålunda medverkat till ytterligare höjningar eller motverkat en prisnedgång. Man bör emellertid ha klart för sig att inflationen inte enbart kan skyllas på oljepriserna. Den mycket kraftiga högkonjunkturen inom OECD-området , då den ekonomiska tillväxten nådde en rekordnivå på , medförde en stark press uppåt på prisnivån genom att efterfrågan kom att överstiga produktionskapaciteten. Dessa prishöjningar har i sin tur påverkat lönebildningen. De ekonomisk-politiskt ansvariga myndigheternas försök att hålla tillbaka löneutvecklingen har i allmänhet inte varit särskilt framgångsrika, utan det har på många håll blivit en veritabel kapplöpning mellan löner och priser. Till bilden hör slutligen inte minst kraftiga livsmedelsprisstegringar på världsmarknaden, dels till följd av felslagna skördar, dels till följd av en delvis därpå beroende kraftigt ökad global efterfrågan. Det är sålunda en rad samverkande faktorer som ligger bakom de problem som världsekonomin står inför. Ett förhållande som bidragit till att accentuera svårigheterna är den närmare synkroniseringen i tiden av konjunkturförloppet i och . har härvidlag skillnaderna varit betydande. När efterfrågan varit stark i har den varit svag i och tvärtom. Genom konjunkturförloppens samstämmighet i tiden, dels under högkonjunkturen 1972-1973, dels under konjunkturnedgången , tycks de inflatoriska resp. depressiva tendenserna i olika länder förstärka varandra, så att avståndet mellan konjunktursvängningarnas topp- och bottennivåer har ökat. Konjunkturuppgången 1972-1973 blev den kraftigaste men också kortaste . Den efterföljande nedgången i konjunkturen saknar också motsvarighet sedan mellankrigstiden. Inom hela OECDområdet stannade bruttonationalproduktens tillväxt 1974 vid ca 1/ mot föregående år. I vissa länder har inkomsttagarna fått uppleva en direkt sänkning av sina realinkomster. Detta gäller framför allt i och . Arbetslösheten har i flertalet ökat kraftigt . De problem som de ekonomisk-politiskt ansvariga myndigheterna stått inför har alltså varit 1. starkt försämrad betalningsbalans, 2. inflation, 3. ökande arbetslöshet. Kombinationen av inflation och arbetslöshet, s. k. stagflation, är ett förhållandevis nytt fenomen, för vilket man ännu saknar prövade motmedel. Det finns risk för att man ökar arbetslösheten om man med konventionella ekonomisk-politiska medel söker bemästra inflationen liksom för att man ytterligare ökar inflationen om sysselsättningen ges prioritet. Det kunde befaras att enskilda länder skulle söka bemästra sina betalningsbalansproblem genom en allmänt restriktiv ekonomisk politik och genom att försvåra importen. För det enskilda landet kunde detta i och för sig vara en framkomlig väg, under förutsättning att andra länder inte vidtog liknande åtgärder. För de oljeimporterande länderna erbjuder emellertid inte en sådan politik några lösningar; den innebär endast en övervältring av problemen från ett land till ett annat. Risk finns därför, att, om ett land söker vidta importrestriktioner, detta skulle följas av liknande motåtgärder i andra länder, så att en kedjereaktion kommer till stånd med förödande verkan på världshandeln och världsekonomin men utan att för den skull betalningsbalansproblemet löses. Det torde kunna sägas att en sådan utveckling är mindre sannolik. I alla industriländer är man medveten om att betalningsbalansproblemen endast kan lösas genom internationell samverkan. Risken för panikåtgärder torde ha minskat, bl. a. genom de internationella kontakter som tagits. OECD-lädernas underskott blir emellertid alltmer besvärande ju mer tiden lider. Arbetet på en internationell lösning av problemet med underskottens finansiering måste för alla länder vara en primär angelägenhet. Om OPEC-länderna hade placerat sina överskottsmedel i de oljeimporterande länderna i proportion till dessas oljeimport, hade visserligen underskotten i resp. länders handelsbalanser kunnat framstå som besvärande men hade likväl inte varit något allvarligare ekonomiskt problem. Vad som ger problemet dess dimensioner är det faktum att OPEC-ländernas penningplaceringar fördelar sig mycket ojämnt. Stora belopp har placerats på eurodollarmarknaden, i samt i . De länder som redan före oljeprishöjningen hade betalningsbalansproblem har drabbats av mycket stora svårigheter. Det gäller främst , och . Svårigheterna förvärras också av det faktum att OPEC-länderna varit ovilliga att binda sina överskott i långsiktiga lån utan har valt att ha dem placerade i korta krediter. Enligt vår bedömning är en lösning av det s. k. recycling-problemet en förutsättning för en harmonisk ekonomisk utveckling. righeterna att finna en sådan lösning torde inte vara oöverkomliga. Inte desto mindre befarar vi att vägen är lång innan ett tillfredsställande internationellt system för finansiering av oljeimporten skapats och att därför handelsbalansens underskott också kommer att vara en hämsko på den ekonomiska utvecklingen. Den internationella ekonomiska utvecklingen är alltså utomordentligt svårbedömd. förutsåg i sin decemberrapport att den samlade ökningen av bruttonationalprodukten i medlemsländerna skulle stanna vid 1/. Prognosen förutsatte ingen ändring i den förda ekonomiska politiken i andra fall än när en sådan hade aviserats - en omläggning i expansiv riktning i och har beaktats. Sedan OECDrapporten utarbetades har ytterligare några länder aviserat stimulansåtgärder. Det gäller inte minst , som i detta sammanhang har stor betydelse. Sannolikt kan sålunda tillväxten inom OECD-området bli något högre än enligt decemberrapporten. I den preliminära nationalbudgeten förutses en ökning inom OECD-området på ; finansplanen synes utgå från samma förutsättning. Bakom denna fyrdubbling av tillväxtantagandet i ligger framför allt förväntningar om en mer expansiv politik i . Enligt decemberrapporten skulle bruttonationalprodukten där minska . 1 den preliminära nationalbudgeten däremot skulle utfallet bli bättre, dvs. oförändrad nivå jämfört med . Sannolikt är emellertid detta en överskattning av effekterna av en omläggning av finanspolitiken i . Den skattesänkning som aviserats av presidenten torde få mycket begränsade expansiva effekter, eftersom den dels i förhållande till den totala efterfrågan är förhållandevis liten, dels skatten på oljeprodukter kommer att skärpas och dels åtgärden får effekt på omvärlden endast med betydande eftersläpning. kan nämnas som exempel på en prognosuppskrivning i den preliminära nationalbudgeten i förhållande till decemberprognos som synes vila på än lösare grund. räknade med en ökning av bruttonationalprodukten på ; i den preliminära nationalbudgeten däremot förutsätts en ökning på . På grund av en uppbromsning av inflationstaken "bör-heter det-det nödvändiga stabiliseringspolitiska utrymmet ha skapats för en mer expansiv politik. Främsta uttrycksmedlet för en sådan torde bli en lättnad i kreditpolitiken Enligt vår bedömning är det mest sannolikt att också 1975 blir med mycket svag efterfrågetillväxt på det internationella planet. Även om flera länder torde komma att ägna arbetslösheten ökad uppmärksamhet, finner vi det troligt att kampen mot inflationen liksom kommer att ha hög prioritet och att man alltså kommer att acceptera en relativt stor arbetslöshet för att åstadkomma en stabilisering av penningvärdet. Vi har sålunda en mer pessimistisk syn på den internationella utvecklingen än vad som redovisas i finansplanen och den preliminära na tionalbudgeten, i vilka en optimism presenteras som synes oss grundad snarare på önsketänkande än på politiska realiteter. Om någon omsvängning i den internationella konjunkturen över huvud taget kommer till stånd under innevarande år, torde denna få några mätbara effekter först . Internationellt perspektiv på den svenska utvecklingen Det görs i finansplanen gällande att den ekonomiska utvecklingen i varit väsentligt gynnsammare än i flertalet jämförbara länder. Dels skulle prisstegringarna ha varit internationellt sett små, dels skulle produktionsutvecklingen ha varit mer gynnsam, dels skulle investeringsutvecklingen ha varit bättre än i flertalet länder. I tabell 1 har vi rangordnat 12 europeiska länder mot bakgrund av hur väl de klarat inflationen . I tabell 2 har vi gjort en motsvarande rangordning med utgångspunkt i den ekonomiska tillväxten . Tabell 1: Konsumentprisernas procentuella förändring i 12 europeiska länder . Källa: preliminära nationalbudget. Tabell 2: Bruttonationalproduktens procentuella volymförändring i 12 europeiska länder . Källa: preliminära nationalbudget. Som framgår av tabellerna ligger bland dessa 12 länder på sjätte plats i vad gäller såväl prisstabilitet som produktionsutveckling. Detta är i och för sig inte någon dålig placering men den är långt ifrån så enastående som man söker antyda i finansplanen. I vad gäller inflationsutvecklingen bör det till yttermera visso observeras att denna för vidkommande underskattas i konsumentprisindex på grund av subventioneringen på livsmedelssidan, vilken ju betalas via skatterna. Den mot den i tabell 1 angivna siffran för uppgången i konsumentprisindex på () svarande uppgången i nettoprisindex ligger på . över ett något längre tidsperspektiv blir det resultat som svensk ekonomisk politik presterat än mindre imponerande. t. o. m. 1974 är det land av ovannämnda 12 länder vars bruttonationalprodukt ökat minst. I vad gäller framgången i kampen mot inflationen harn nar vi på femte plats, och om kvoten mellan real och nominell BNP-tillväxt får tjäna som mått på hur vi klarat oss i tillväxt- och prisstabilitetshänseende, hamnar vi på näst sista plats. Detta framgår av tabell Tabell 3: Tillväxt och inflation i 12 europeiska länder 1970-1974. Källa: preliminära nationalbudget och reviderade nationalbudget. Slutligen har vi också undersökt hur näringslivsinvesteringarna utvecklats i olika länder. Exakta jämförelser är här förenade med betydande svårigheter, eftersom olika investeringsbegrepp används i olika länders statistik. Tabell 4 redovisar mot den bakgrunden endast ungefärliga jämförelser men torde icke desto mindre ge åtminstone en fingervisning om den relativa utvecklingen. Tabell 4: Näringslivsinvesteringarnas utveckling i olika länder. Följande investeringsbegrepp förekommer i tabell 4: -Varaktig utrustning för produktion. - Privata investeringar exkl. bostäder. - Maskiner och utrustning. - Investeringar i tillverkningsindustri. - Maskiner och utrustning. - Maskininvesteringar samt övriga investeringar exkl. byggnader. - Maskiner och utrustning. - Privata investeringar exkl. byggnader. Källa: länderstatistik. Den ekonomiska utvecklingen i kom som framhållits i det föregående att präglas av en kraftig konjunkturavmattning, snabbt stigande priser samt försämrad handelsbalans för de oljeimporterande länderna. I det första av dessa hänseenden avviker utvecklingen i från det internationella mönstret.