ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021072 · 1975-01-01 00:00:00 — av m. fl. om företagens uppgiftsskyldighet. Samhället ålägger företagen att inlämna ett stort antal uppgifter. Det rör sig om ett 150-tal uppgifter, som skall lämnas av varje företag . Sammanlagt torde inemot tusentalet uppgiftsskyldigheter föreligga. Företagen erhåller ej någon ersättning för allt det arbete uppgiftslämnandet för med sig. Enligt direktiven till utredningen om företagens uppgiftsplikt skall utredningen ej behandla frågan om ersättning till företagen för det arbete som företagen utför för statens räkning. Uppgifts- och uppbördsarbetet är särskilt betungande för mindre företag. Det inträffar icke sällan att företagare t. o. m. avstår från att anställa personal med hänvisning till uppgifts- och uppbördsarbetet, även i sådana fall där anställning av personal hade varit företagsekonomiskt motiverad. Det är enligt vår mening angeläget att utredningen om företagens uppgiftsplikt omgående förses med tilläggsdirektiv och att utredningen genom dessa tillläggsdirektiv får i uppdrag att behandla även frågan om ersättning till företagen för lämnande av statistiska uppgifter. Ett särskilt problem anmäler sig i samband med behandlingen av företagens uppgiftsplikt; det gäller företagens uppgiftsskyldighet under semestertid. Enligt rådande bestämmelser skall vissa uppgifter inlämnas till även . Härutöver skall källskatt och preliminärskatt redovisas och inbetalas. Möjligheterna för mindre företagare att få en sammanhängande ledighet under exempelvis juli månad försvåras avsevärt av samhällets uppgiftskrav. Det framstår enligt vår uppfattning som önskvärt att företagens uppgifts- och skatteredovisningsskyldighet under semestertid minskas. Ett annat problem av mer speciell karaktär gäller det genomförda informationssystemet för utbyte av information mellan myndigheter och företag - enligt lagen om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor. Med stöd av denna lag har delegationen för informationssystemet, med hjälp av , inhämtat uppgifter, som i annat sammanhang redan inhämtats av SCB. Företagen får således en ytterligare uppgiftsbörda genom att inte kunnat avpassas till kraven enligt lagen om uppgiftsskyldighet. Dessa bestämmelser bör justeras - även om SCB därvid får vidkännas en mindre kvalitetsförsämring av uppgifterna i företagsstatistiken. Av principiellt större vikt är emellertid att ytterligare uppgiftsskyldighet ej lägges på företagen och att utredningen om företagens uppgiftsplikt slutför sitt arbete . Mot bakgrund av vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen anhåller om tilläggsdirektiv till utredningen om företagens uppgiftsplikt med den innebörden att utredningen även skall behandla frågan om ekonomisk ersättning för företagens uppgiftslämnande, 2. att hos regeringen anhåller om ett vidgat dispensförfarande, avseende företagens skatteuppbörd och statistikuppgifter under semestertid, 3. att hos regeringen ger till känna vad i motionen anförts om ytterligare uppgiftsskyldigheter. N. () i Trobro () () () . NISSER (m) GOTAB 75 8732 S 1975
mot · FY021073 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om lättnader för barnfamiljer vid villabeskattningen. Nuvarande regler för villabeskattning utgår enbart från villornas taxeringsvärde. Enligt beslut av riksdag beskattas av taxeringsvärdet . i skiktet , i skiktet . Moderata samlingspartiet har i en partimotion angående bostadsägandet begärt en uppjustering av dessa schablonvärdesgränser i takt med taxeringsvärdenas stegring. Det är angeläget att en sådan uppjustering kommer till stånd. Bortsett från de orimligheter som vid en höjning av taxeringsvärdena sammanhänger med nuvarande schablonvärdesregler, leder en villabeskattning med i förhållande till taxeringsvärdet progressivt ökande skatt även i andra avseenden till orättvisor. Beskattningen tar ingen hänsyn till hur många personer som bor i fastigheten i fråga. Rimligen måste det emellertid förhålla sig så att t. ex. en familj med fyra barn har större utrymmesbehov än en familj utan barn. Det kan i dagens läge inte anses vara någon lyx med en utrymmesstandard motsvarande ett rum per familjemedlem plus vardagsrum därutöver. Med denna utgångspunkt kan en sjurumslägenhet för en familj bestående av två vuxna och fyra barn inte anses vara mer lyxvilla än en trerumsvilla som bebos av två vuxna utan barn. Med ökad utrymmesstandard ökar emellertid villans värde och därmed dess taxeringsvärde. Trerumsvillans taxeringsvärde torde inte behöva överstiga . Däremot är det sannolikt att sjurumsvillan taxeringsmässigt kommer att klassificeras som lyxvilla. Utan att sålunda fyrabarnsfamiljen kan anses ha en bättre boendestandard än den barnlösa familjen i detta exempel kommer den till följd av schablonvärdesreglerna att drabbas av en i förhållande till taxeringsvärdet högre skatt. Detta förhållande är ur social synpunkt inte till fyllest. Enligt vår uppfattning bör villabeskattningen, förutom fastighetens taxeringsvärde, också ta hänsyn till dess funktion. Antalet personer som stadigvarande bor i fastigheten måste sålunda beaktas. beviljas villaägare i beskattningen schablonmässigt ett avdrag på . Ovannämnda missförhållande skulle kunna lindras om vid beskattningen härutöver ett extra avdrag på . per barn medgavs. En sådan reform bör enligt vår uppfattning ske. Med anledning av det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen hemställer om förslag till lindring av villabeskattningen för barnfamiljer i enlighet med vad i motionen anförts. HÄKAN () . NISSER (m)
mot · FY021074 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för egenförtagares utbildningskostnader. Den utredning om företagarutbildning i mindre och medelstora företag, som utförts inom det s. k. småföretagsrådet, publicerades i statens industriverks utredningsserie (SIND 1:1974). Vi delar industriministerns uppfattning att rapporten ger en värdefull kartläggning av utbildningsbehovet i allmänhet hos företagsledare i mindre och medelstora företag. Med hänsyn till att vi vid uttalat oss för en förstärkning av småföretagarnas utbildningsmöjligheter anser vi att industriverksrapporten bör utgöra ett underlag för fortsatt satsning på en effektiv utbildning inom den mindre företagsamheten. I utredningsrapporten påpekas (s. 56-57) att de enskilda firmornas begränsade möjligheter att dra av företagsledarens utbildningskostnader i deklarationen är en ofta diskuterad fråga. Avdragsmöjligheter föreligger endast om utbildningskostnaderna kan hänföras till kostnader för intäkternas förvärvande. Kostnaderna för att genomgå en i någon bemärkelse kompetenshöjande utbildning är dock ej avdragsgilla. Gränsdragningsproblemen har här visat sig vara stora. De enskilda firmorna har här en särställning i den meningen att företag med en annan associationsform har möjlighet att göra avdrag även för företagsledarens utbildningskostnader. För att i större utsträckning få till stånd en skattemässig neutralitet mellan olika associationsformer anser rådet att möjligheterna till att införa en särskild bolagsform för mindre företag bör undersökas. Delegationen förde mindre och medelstora företagen framförde detta krav i sitt remissyttrande över Förslag till ny aktiebolagslag m. m. (SOU 1971:15). Dessa citat från företagarutbildningsstudien påvisar ett problem som enligt vår uppfattning möjligt bör få en konstruktiv lösning. Med anledning av en riksdagsskrivelse (rskr 1974:238) har Kungl. Maj:t uppdragit åt en utredningskommitté att göra en förutsättningslös utredning om en ny särskild bolagsform för mindre och medelstora företag. Enligt vår uppfattning bör begära att den i motionen behandlade frågan om egenföretagamas utbildningskostnader överlämnas till bolagsutredningen för prövning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att frågan om avdragsgillhet för egen företagares utbildningskostnader prövas av utredningen om bolagsformer. . () ()
mot · FY021075 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om slopande av mervärdeskatten vid försäljning av begagnade båtar. är handeln med begagnade båtar belagd med mervärdeskatt. var också handeln med begagnade bilar belagd med mervärdeskatt men denna avskaffades . En av orsakerna till detta torde ha varit svårigheterna med uppbörd och kontroll av mervärdeskatten. Företag med kontor på fickan gick ej att kontrollera. Trots att liknande förhållanden råder inom handeln med begagnade båtar har mervärdeskatten på dessa bibehållits. Detta har skett till nackdel för såväl etablerade firmor, som säljer begagnade båtar, som köpare av begagnade båtar. För de förra betyder mervärdeskatten att de får svårt att konkurrera med svarta företag i branschen och för konsumenten innebär det att konsumentskyddet inte kan utnyttjas. Handlare med företag på fickan är som nämnts inte så lätta att komma åt. Ett avskaffande av mervärdeskatten skulle alltså innebära en sanering av branschen. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att avskaffa mervärdeskatten vid försäljning av begagnade båtar . PER () i Gäddvik () ()
mot · FY021076 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om de mindre och medelstora företagens skatteproblem. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1657 hemställer att hos regeringen begär 1. en översyn av arbetsgivaravgiftens konsekvenser, 2. skyndsamt förslag om individuell beskattning av makar verksamma i den egna rörelsen, 3. skyndsamt förslag om rätt för mindre företag att avsätta medel till trygghetsfond, 4. skyndsamt förslag om rätt för enskild firma och handelsbolag att avsätta medel för investeringsfond, 5. att, i den händelse tredje, fjärde och femte yrkandet ej godtages, direktiven till företagsskatteutredningen ändras så, att den enskilda firmans problem beaktas i enlighet med vad i motion anförts. () () . NISSER (m) N. () i Trobro () () HANS NYHAGE (m)
mot · FY021077 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om de mindre och medelstora företagens beskattning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1661 hemställs att lämnar regeringen i uppdrag att utreda och lägga fram förslag för de mindre och medelstora företagens utveckling varvid bör beaktas: 1. inrättande av ett fondsystem t. ex. enligt kontometoden för förbättring av finansierings- och investeringsmöjligheterna samt för tryggande av åtaganden i samband med trygghetslagstiftningen m. m., 2. åtgärder för nedbringande av antalet uppgifter och förenkling av rutinerna vid uppgiftsinlämnande till statliga organ samt samordning av tjänster och låneformer som erbjuds av statsmakterna, 3. utredning om täckning av företagens kostnader och arbete för fullgörande av uppgiftsskyldigheterna till statliga organ, 4. verkningarna av de olika avgifter och skatter sorn lagts på de mindre företagen och utredning av möjligheterna att minska denna typ av beskattning och att den tas ut efter bärkraft. () () . () i () i Glömminge
mot · FY021079 · 1975-01-24 00:00:00 — om minskning av vissa avgifter beräknade på utbetalad lön. Den allmänna arbetsgivaravgiften som infördes fr. o. m. 1969 var till en början 1 96. Den har därefter fördubblats och uppgår till 4 96. Till detta kommer socialförsäkringsavgifterna, varför det sammanlagda uttaget på lönesumman uppgår till över 30 96. Ytterligare betydande höjning av avgifterna föreslås av majoriteten i skatteutredningen för att kompensera statskassans inkomstbortfall i samband med kommande sänkning av den direkta skatten. En tydlig utveckling är på gång, där man finansierar allt större delar av statsbudgeten genom arbetsgivar- och sociala avgifter. Denna utveckling skapar stora problem för svenskt näringsliv. Särskilt drabbas de mindre företagen - detta av flera orsaker. De mindre företagen är i stor utsträckning arbetskraftsintensiva. De har ofta en stor arbetsstyrka sysselsatt i förhållande till kapitalinvesteringar och produktionsvolym. Därför missgynnas denna typ av företag i särskilt hög grad genom procentuella avgifter på utbetalda löner. Den utformning av skattesystemet som pågår med ständigt höjda arbetsgivaravgifter och sociala avgifter innebär också en förskjutning av näringslivets skattebelastning från kapitalintensiva företag till sysselsättningsintensiva. Avgifter baserade på lönesumman är heller icke konkurrensneutrala mellan skilda produktionsmetoder utan stimulerar en samhällsekonmiskt sett alltför intensiv användning av kapitalresurser i rationaliseringar av produktionen. Avgifter på lönesumman fördyrar produktionen och motverkar direkt en ökad sysselsättning. detta kommer att de försämrar konkurrenskraften på exportmarknaden och bidrar därigenom till att försämra bytesbalansen. Denna tendens måste enligt vår uppfattning brytas genom en dämpning av avgiftsuttag baserat på lönesumman till förmån för ett konkurrensneutralt skattesystem, som medverkar till att sänka produktionskostnaderna och öka sysselsättningen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag som möjliggör en successiv dämpning av procentuella avgifter, baserade på företagens utbetalda lönesumma () HANS ()
mot · FY021080 · 1975-01-24 00:00:00 — om ändrade regler för beräkning av intäkt av schablontaxerad annan fastighet. Kostnaderna för egnahemsfastigheter har liksom för andra fastigheter och boendeformer ökat i takt med inflationen. Inte minst gäller detta uppvärmningskostnaderna efter oljekrisen . Men även räntorna har stigit - i vissa fall med hela 2 96 på vissa fastighetslån . Reparationskostnader, el- och vattenkostnader samt sophämtning har också ökat i hög grad. Allt detta har kraftigt påverkat boendekostnaderna för alla, således även för småhusägarna, bland vilka återfinns åtskilliga barnfamiljer och pensionärer. Till de ovannämnda ökade boendekostnaderna för småhusägarna kommer så utfallet av allmänna fastighetstaxering, som också kan komma att ytterligare fördyra kostnaderna för denna grupp. Genomsnittligt förefaller det redan nu som om de nya taxeringsvärdena kommer att ligga på 40 å 50 procents högre nivå än . I vissa kommuner och för vissa fastigheter förefaller det dessutom som om taxeringsvärdena kan komma att öka mellan 60 och 100 96. Speciellt gäller detta äldre småhus, men också nyare som på grund av belägenhet i eftertraktade bostadsorter och områden ökat i pris. Genom gällande schablontaxering vid inkomstbeskattningen - 2 96 av taxeringsvärden , 4 96 , 8 96 . samt 10 96 däröver - skulle en betydande skatteökning drabba de flesta småhusägare. Dessa kan också komma att betraktas som lyxvillaägare, trots att deras fastigheter består av ganska ordinära bostäder men på grund av andra omständigheter -belägenhet, bristen på småhus i orten, efterfrågan etc.-upptaxerats kraftigt vid den nu pågående fastighetstaxeringen. Från ansvarigt håll har det sagts att den nuvarande fastighetstaxeringen inte nämnvärt skulle påverka boendekostnaderna för den enskilde. I samband med riksdagsbehandlingen av bostadspropositionen framkom att schablongränserna skulle komma att justeras, när man kunde se utfallet av den allmänna fastighetstaxeringen. Någon proposition därom har emellertid icke aviserats , vilket skulle kunna tydas så att man från regeringens sida anser att nuvarande schablongränser eller räntesatser inte skall ändras. I så fall kommer åtskilliga barnfamiljer och pensionärer men även andra i låg- och mellanlöneskiktet att drabbas mycket hårt. Många kanske tvingas att sälja det käraste de äger - sitt hem, som de kanske kämpat . Med anledning av det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i 24 § 2 mom. kommunalskattelagen att schablontaxeringen sker med 2 96 för taxeringsvärden , med 4 96 , med 8 96 . samt med 10 96 däröver.
mot · FY021081 · 1975-01-27 00:00:00 — om rätt för samfällighet att vid inkomstbeskattningen avsätta medel till underhålls- och reparationsfond. har det skett en väsentlig ökning av småhusbyggandet i . Till betydande del har det varit fråga om byggande av radhus och kedjehus på sådant sätt, att fastighetsägarna gemensamt - i samfällighetens form - förvaltar viss egendom såsom garage, ledningar för vatten och avlopp, ledningar för radio och TV från centralantenn, vissa gemensamma parkutrymmen, lekplatser m. m. Ofta torde samfälligheten också svara för debiteringen av värme- och vattenkostnader mellan medlemsfastigheterna. .Samfälligheter av detta slag betraktas skattemässigt som skattesubjekt och anses bedriva självständig rörelse. De är sålunda skattskyldiga för det överskott som eventuellt kan uppstå på verksamheten. Inom ramen för gällande skattelagstiftning kan en samfällighet av ifrågavarande slag inte via den samfällighetsavgift som uttages göra avsättningar för reparation och underhåll av gemensamma anläggningar utan att det därigenom uppkommande överskottet görs till föremål för beskattning. Detta leder självfallet till att inga sådana avsättningar görs. Enligt vår uppfattning är det angeläget att samfälligheter av denna typ medges rätt till avsättning till reparations- och underhållsfond. Lämpligen kan rätten begränsas till viss procentuell andel av värdet av den gemensamt förvaltade egendomen. För det allmänna är en sådan rätt till fondavsättning inte förenad med några som helst kostnader i form av bortfallna skatteintäkter. Det är i realiteten blott fråga om att man medger ett sparande, administrerat av samfälligheten, av redan beskattade medel. Det är en serviceåtgärd gentemot småhusägarna. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till sådan lagändring, att samfälligheter medges rätt till skattefri avsättning till underhålls- och reparationsfonder i enlighet med vad i motionen anförts
mot · FY021082 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar och om slopande av reklamskatt på uppgifter i telefonkatalogen. En familjs telefonabonnemang innehas formellt av en person, som är berättigad att fä uppgift om namn, titel, adress och telefonnummer införd i telefonkatalogen. Mot särskild avgift införs kompletterande kataloguppgifter. Många makar finnér det önskvärt att bådas namn återfinns i telefonkatalogen. Med förvåning noterar de då att funnit sig nödsakat att utom den fastställda avgiften debitera reklamskatt på denna enligt förordningen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Det framstår i normalfallet som föga rimligt att en kompletterande kataloguppgift om makes eller makas namn och ev. titel skall betraktas som en reklamåtgärd och beskattas som sådan. Eftersom telefonabonnemanget i de flesta familjer är registrerat på mannen blir det i praktiken vanligtvis uppgiften om hustrun som drabbas av reklamskatten. Den fördyring av de kompletterande kataloguppgifterna som reklamskatten medför har med andra ord en klart könsdiskriminerande effekt. Med hänvisning till vad här sagts hemställs att beslutar om sådan ändring av bestämmelserna om skatt på annonser och reklam att skatt inte utgår för kompletterande uppgifter i telefonkatalogen utan reklamkaraktär. () PER () GOTAB 75 8733 S 1975
mot · FY021083 · 1975-01-27 00:00:00 — om successiv avveckling av garantibeskattningen av fastighet. Vid fastighetstaxeringen 1970 genomfördes betydande höjning av fastighetsvärdena. Enligt uppgift kommer årets fastighetstaxering att innebära en genomsnittligt sett ännu större höjning såväl på villor som på jordbruksfastigheter och fritidshus. Genom de snabbt stigande fastighetsvärdena blir garantibeskattningen alltmer betungande inte minst för jord- och skogsbruket. Detta konstaterade bl. a. skatteutskottet i sitt betänkande 1973:53, där utskottet bl. a. skriver: 1 garantibeskattningens konstruktion ligger att beskattningen av fastighetsinnehav i vissa fall blir högre än vad som är motiverat av fastighetens avkastning. Reglerna för den kommunala garantibeskattningen är nu . De kraftigt höjda taxeringsvärdena motiverar därför att dessa regler ändras. En avveckling av garantibeskattningen innebär emellertid inkomstbortfall av varierande storlek för kommunerna, vilket gör att en sänkning av repartitionstalet måste ske successivt. En utredning av hela problemkomplexet behöver därför komma till stånd i syfte att ge underlag för en ny lagstiftning på området. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en skyndsam utredning i syfte att successivt sänka den kommunala garan tibeskattningen av fastighet.
mot · FY021084 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i och Ekinge om justering av förmögenhetsskatten med anledning av de höjda taxeringsvärdena på fastigheter. omtaxerades landets bostadsfastigheter. De nya taxeringsvärdena skall användas först vid taxering. Enligt de uppgifter, som är kända, skulle de nya taxeringsvärdena för småhus innebära en höjning på i genomsnitt 35-40 96. I storstadsområdena mer. För flerfamiljshus väntas höjningen bli betydligt mindre. Kraftiga höjningar av taxeringsvärdena kan avsevärt förändra den ekonomiska situationen för många boende. En barnfamilj, som medvetet satsar en stor del av sin inkomst för att få bo i ett småhus, kan om fastigheten passerar gränsen för ett högre procentuellt skatteuttag komma i en bekymmersam situation. I sämsta fall kan det bli omöjligt för familjen att bo kvar. Pensionärer som bor i äldre småhus, ofta med mycket låga taxeringsvärden, kan också komma i kläm, även om de nya taxeringsvärdena ej passerar någon gräns. Detta beror främst på att markvärdet ökar. De fördyringar av boendekostnaderna som följer med höjda taxeringsvärden och skärpt beskattning motsvaras inte av någon förbättring av boendestandarden och har ej heller samband med dyrare kapital- eller driftkostnader. När det slutliga utfallet av fastighetstaxeringen är känt bör man därför göra justeringar av skattegränser och grundavdrag, så att effekterna av taxeringshöjningen kan motverkas. I fråga om förmögenhetsskatten motverkas taxeringshöjningarna genom att den skattepliktiga kapitalgränsen höjts . Med hänvisning till vad anförts hemställes att hos regeringen begär förslag om ändring av skattegränser och grundavdrag för småhus, i avsikt att motverka den höjning av boendekostnaden som uppstår genom de nya taxeringsvärdena. () ()
mot · FY021085 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar och om sänkt el-skatt för industriella småföretag. utgick skatt för elektrisk kraft som förbrukats i industriell rörelse med en förbrukning av för driftställe under helt beskattningsår av kraftens beskattningsvärde. Där under ett beskattningsår förbrukningen i industriell rörelse icke översteg men skatt för den förbrukade kraften hade erlagts av kraftens beskattningsvärde, skulle hälften av den erlagda skatten restitueras. ändrades detta system med lägre skatt för småförbrukare av el-kraft inom industrin. Skatten utgår numera av kraftens beskattningsvärde, oavsett om förbrukningen över- eller understiger . , när samhället lider brist på nyföretagande och innovationskraften i näringslivet behöver stimuleras, bör ett system med lägre skatt på el-kraft för industriella småföretag återinföras. Många ganska stora företag har en gång, ibland för inte så länge sedan, skapats kring en uppfinning, en nykonstruktion, en kombinationsidé eller en affärstanke. Detta skedde i blygsamt format i en lada, i ett kök eller på ett vindskontor. Dessa företag har sedan gradvis vuxit och blivit ett viktigt inslag i vår ekonomi. Enbart ett system med lägre el-taxor för industriella småförbrukare kan naturligtvis inte ensamt lösa frågan om ökat nyföretagande i vårt land. Men små generella åtgärder av dessa slag kan få som samlande effekt att intresset ökar hos människor att fullfölja en uppfinning eller en idé och att utveckla denna till produktion. Gränsen för reducerad el-taxa bör naturligtvis justeras uppåt. Ett lagom gränsvärde torde vara . Med hänvisning till ovanstående hemställes att måtte besluta att sänka el-skatten till för industriella rörelser vilkas el-konsumtion icke överstiger . () ()