mot · FY02905 · 1975-01-24 00:00:00 — Vidgningar i lånemöjligheter för bostadssektorn skall sättas i relation till de minskade behov av låneutrymmen som uppstått p. g. a. den lägre nybyggnationen av bostäder. Lånebehoven för energibesparande åtgärder för byggnader kommer på intet sätt att behöva uppgå till den storleksordning som den lägre nybyggnationen omfattar dvs. ca 4 miljarder, utan kommer att kunna ligga på en lägre nivå. som ett femårsprogram genomförs för energibesparande åtgärder måste ett omfattande forskningsprogram utvecklas med målsättningen att skapa bostäder och lokaler som både vid byggnation och i driften hushållar med energi. Projekt av typen solfångare och energisjälvförsöijande hus måste ges stöd. Det forskningsprogram som energiprogramkommittén föreslår behöver kompletteras. Det är avgörande för vår framtid att låta utveckla alternativa metoder och nya energisystem. En begränsande faktor är självfallet tillgången på utbildad personal och forskare. För att tillfredsställa behoven av omfattande forskningsverksamhet måste den forskningsapparat som sysslar med dessa frågor byggas ut men också kompletterande forskarlag byggas upp. Det är väsentligt att ta till vara den kunniga personal som finns inom näringslivet för en utvidgad forskningsverksamhet. En intensiv internationell bevakning är också nödvändig. Även projekt för förbilligande av värmepumpar och värmcåtervinningssystem behöver ett kraftfullt stöd för försöksverksamhet och enskild och/eller i kombination - ett snabbt utvecklande. Målsättningen måste som framhållits ovan vara att med hjälp av bl. a. solfångare, värmeväxlare och värmepumpar göra byggnader huvudsakligen självförsörjande. Exempel på åtgärder som måste vidtagas för att minska energiförbrukningen för lokaluppvärmning: Justering och byte av pannanläggningar Reglering av inomhustemperaturen (individuella rumstermostater) Uppvärmningssystemet: övergång till fjärrvärme och kraftvärmeverk Restriktivitet i utbyggnaden av eluppvärmning för byggnader. Ändring av gällande regler för energibesparingar Taxor m. m. Individuell mätning av elenergi och värme, varmvatten Hyresavtal som stimulerar fastighetsägaren och hyresgästen att spara energi (dvs. förändrade regler för bränsleklausuler) Stimulera ytterligare övergång till nattförbrukning Utbildning av tekniker för energibesparande åtgärder Information till hushåll om energibesparingar Byggnad: bl. a. energisjälvförsöijande hus Värme: bl. a. värmepump, högre verkningsgrad i pannanläggningar Ventilation: förbättrad värmeåtervinning -- Belysning Styr-, regler- och mätteknik Varmvatten Livsmedelshantering Solenergi: bl. a. solfångare -- Styrmedel i samhället Internationella aktiviteter och bevakning Det relativa energipriset har varit sjunkande . Detta har inneburit att konsumtionen av energi har utvecklats fritt utan större kostnadshänsyn. Oljekrisen 1974 innebar radikalt förändrade förhållanden för priserna på fossila bränslen medan elkraftspriset i stort har legat kvar på oförändrad nivå. Priset på energi är på intet sätt enhetligt. Variationerna är betydande beroende på konsumentgrupptillhörighet och beroende på vilken typ av energi som utnyttjas. Elkraften kostar f. n. för industrin mellan 4 och 5 Öre/KWh och för hushållen (förutom hushåll med nattaxa) kring och /KWh. Kostnaden för olja varierar bl. a. beroende på vilken kvalitet som kan utnyttjas. Priset för eldningsolja 4 ligger f. n. kring /KWh. (Detta är under förutsättning att verkningsgraden är .) För ett oljekondensverk blir oljekostnaden /KWh elkraft. Ett samhälle som baseras på användningen av kontinuerliga energikällor och som hushållar med jordens begränsade resurser kräver energimedvetenhet. Energislöseriet måste ersättas med energihushållning. För att stimulera en sådan utveckling måste vissa samhällsåtgärder vidtagas. En väg är stimulanser genom bidrag och lån som vi har föreslagit för lokaluppvärmningssektorn och industrisektorn. måste energiskattesystemet ändras. Principen för en energiskatt skall vara den att industri och hushåll stimuleras att utnyttja energihesparande teknik. Energiskatten skall leda fram till hushållning i energianvändningen. Det är också väsentligt att ta hänsyn till de verkliga kostnaderna för energiproduktionen. Marginalkostnaden (kostnaden för energiförbrukningen vid toppbelastning) är betydligt större än den genomsnittliga kostnaden och det pris konsumenterna betalar . För elkraft produceras marginalkraften med hjälp av oljekondensverk vilket leder till att produktionskostnaden ligger betydligt över det pris vissa konsumentgrupper betalar. De höga oljepriserna kan komma att framkalla en övergång från oljebaserad energitillförsel till elkraftsbaserad inom industrin och för bostadsuppvärmning. Ur den enskilde konsumentens synvinkel kan detta vara fördelaktigt på grund av bl. a. nuvarande prisförhållanden. Samhällsekonomiskt är detta i många fall felaktigt eftersom marginalproduktionen sker med oljebaserad elkraft. Priserna på energimarknaden måste utformas på ett sådant sätt att valet av energislag ses ur samhällets totala synvinkel. Man måste se energiskattebesluten på lång sikt. Vid en höjning av skatten bör denna höjning komma successivt etappvis. Etapperna bör även vara bestämda i förväg så att industri och övriga vid sina investeringar kan ta hänsyn till framtida förändringar av energiskatten. Industrin bör inte totalt sett drabbas av en högre skatt utan att erhålla lindringar i andra former. I de situationer en höjning av skatten på företag är aktuell är det lämpligare att öka energiskatten eller införa någon form av råvaruskatt än att öka arbetsgivaravgiften eller andra pålagor. Genom en ökad energiskatt åstadkommes en omfördelning mellan olika industribranscher och industriföretag. De energihushållande får ett relativt sett lägre skattetryck. Detta kommer att stimulera fram energibesparande åtgärder. För vissa mycket energikrävande branscher kommer en ökning av energiskatten att tvinga fram prisökningar. Detta kommer i sin tur att kunna ändra konsumenternas val och prioriteringar så att varor med mindre energiinnehåll föredras. Det kan bli nödvändigt att kompensera vissa energikrävande branscher för att kunna bibehålla den internationella konkurrenskraften. måste påpekas att en alltför stark export av energitunga produkter kan diskuteras och frågan om ytterligare vidareförädling av exportprodukter prövas. Det är väsentligt att klargöra att energiförsörjningen måste ses i två tidsperspektiv ett kortsiktigt och ett långsiktigt. Det kortsiktiga perspektivet omfattar och det långsiktiga tiden därefter. 1 det kortsiktiga perspektivet kan inte förhållandena ändras alltför radikalt. Oljan synes i detta perspektiv förbli den dominerande energikällan. Utnyttjandet av alternativa energikällor är hoppingivande men svårbedömbart. har utvecklingsarbetet varit obetydligt men med kraftfulla insatser bör snabba resultat kunna åstadkommas. Det kommersiella utnyttjandet av vissa alternativa energikällor behöver inte dröja alltför . Tekniken är oftast inte lika komplicerad som exempelvis utvecklandet av kärnkraften. Man bygger också ofta på redan känd men inte tillämpad teknik. Det kortsiktiga perspektivet vävs in i det långsiktiga. Den väg vi väljer på kort sikt har avgörande betydelse för utvecklingen i ett längre perspektiv. En väg är att fortsätta att utnyttja de långtidslagrade energitillgångarna på jorden och bygga ut kärnkraften. Som inledningsvis påpekades finns det risker att denna utveckling leder till klimatförändringar vid sidan av bl. a. fissionskraftens radioaktiva risker och uttömning av våra oljetillgångar. En annan väg är att utveckla samhället efter naturens kretslopp. Vi bygger då helt på av solen kontinuerligt tillförda energimängder. I linje med denna utveckling ligger också att vi underordnar oss jordens ekologiska lagar och hushållar med de begränsade resurserna. De alternativa energikällorna kan ge mycket stora tillskott i energiförsörjningen. Ett effektivt utnyttjande av tillgänglig solenergi är det viktigaste alternativet för den framtida energiförsörjningen. Det gäller direkt vid uppvärmning där användning av solfångare och andra åtgärder radikalt kan förändra efterfrågan på konventionell energi. kommer säkerligen flera alternativa energikällor att utvecklas. Ett exempel är vindkraften som enligt en bedöms ge cirka hälften av vad kärnkraften kan producera . Geotermisk energi jordvärme är en annan energiform där förutsättningarna för utnyttjande bör bedömas vara goda. En kombination av investeringar för att minska energiefterfrågan och en kraftfull satsning på alternativa energikällor måste kunna bedömas ge en materiell utveckling som ligger i nivå med den som nås vid utnyttjande av kärnkraften. Avgörande i sammanhanget är också att i ett decentraliserat samhälle med en hög social välfärd har vi större förutsättningar att uppnå hushållning med våra resurser. Kärnkraften är en energikälla som bygger på synnerligen komplicerad teknik och där säkerhetskraven måste ställas mycket högt. Misstag eller olyckor i samband med kärnkraftsproduktion kan få ödesdigra konsekvenser. Dessa förhållanden gör att denna energikälla måste prövas särskilt noga och bli föremål för särskilda överväganden. De väsentligaste problemen med kärnkraften är: katastrofer vid kärnkraftverk eller upparbetningsanläggningar lagring och bevakning på lång sikt av radioaktivt avfall olyckor och sabotage vid transport av kärnbränsle och radioaktivt avfall säkerhetspolitiska konsekvenser av plutoniumspridningen spridning av plutonium genom stöld driftsäkerhet och ekonomiska konsekvenser (i praktiken låg tillgänglighet kapacitet) - riskerna med ovanjordsanläggningar vid krigsfall och sabotage. Synen på dessa problem går vitt isär. Ansvarsmedvetna vetenskapsmän intar motstridande uppfattningar även om vissa fakta är gemensamma. Att ta i bruk en energikälla som riskerar att ge allvarliga negativa konsekvenser för vårt framtida samhälle och kommande generationers hälsa är inte försvarbart. Det krävs en noggrann och allsidig belysning innan ett ställningstagande kan göras. Den ekonomiska bilden av kärnkraftsproduktionen har förändrats . Bara har anläggningskostnaderna ökat . Dessutom visar rapporter från att kapacitetsutnyttjandet varit lågt. De större reaktorerna (sådana som är aktuella i ) uppvisar i genomsnitt endast nyttjandegrader kring . Dessa förhållanden får naturligtvis avsevärda konsekvenser för de ekonomiska förutsättningarna för kärnkraftsproduktion. En fortsatt kärnkraftsutbyggnad innebär också att stora resurser dras från andra samhällsinvesteringar. Priset på elkraftsproduktion i kärnkraftverk beräknas av EPU uppgå till prisläge. Med tillägg för dåligt kapacitetsutnyttjande, ökade krav vid avfallshanteringen, undcrjordsförläggning, ökade upparbetningskostnader m. m. torde priset komma att uppgå till /kWh. Kärnkraften kräver mycket stora investeringar. Ett kraftverk om 1 000 MW beräknas nu kosta uppåt . och kräva avsevärda mängder energi vid uppförandet. De svenska investeringarna i elkraftsproduktion inkl. vattenkraft kommer för att uppgå till /år. 1 detta sammanhang bör också ett svenskt anrikningsverk komma in i bilden. Skall vi minska beroendet till utlandet och kunna försörja oss med anrikat uran måste vi bygga ett anrikningsverk. I dagens läge räknar man i EG med att ett normalstort anrikningsverk kostar . Detta kommer ytterligare att belasta priset på energi från kärnkraftverk. Kärnkraften beräknas enligt riksdagsbeslutet om 11 aggregat ge dvs. av energiförbrukningen i EPU:s prognoser. Det är emellertid mycket diskutabelt om andelen kan bli så hög med hänsyn till de erfarenheter om ett 50-procentigt kapacitetsutnyttjande som gjorts i . Detta innebär vid en jämförelse med att de elva aggregaten endast kommer att ge /år. De säkerhets- och miljöproblem som kärnkraflsproduktionen föranleder vid nu tillgänglig teknik är väsentligt allvarligare och farligare för människornas livsbetingelser och över huvud taget för livet i naturen än vad som gäller i fråga om andra energikällor. Det är också mycket svårbemästrade problem. Det absoluta villkoret för en framtida kärnkraftsproduktion måste vara att dessa säkerhets- och miljöproblem löses på tillfredsställande sätt. Kan dessa säkerhets- och miljöproblem inte till fyllest lösas, måste kärnkraften ersättas med andra energikällor. uttalade att inga beslut att bygga ut kärnkraften ytterligare bör fattas förrän ett nytt, allsidigt beslutsunderlag, innefattande bl. a. information om forskningsresultat och utvecklingstendenser har förelagts . För vår del finner vi att inget har inträffat som ger oss anledning ändra den inställning vi gett Uttryck för års riksdagar och som senast framgår av reservation nr 3 till näringsutskottets betänkande 1974:26. Vi anser sålunda att inget nytt kärnkraftverk får tas i drift och att inget nytt kärnkraftbygge får igångsättas förrän ett nytt allsidigt beslutsunderlag har framlagts och prövats av . Utöver det beslutsunderlag som kommer att presenteras av regering och myndigheter kommer vi vid vårt ställningstagande till ett eventuellt utnyttjande av kärnkraften att ta betydande hänsyn till de slutsatser som dras i de många studiecirklar som studerar energiproblematiken. Oljan är nu den helt dominerande energikällan med en andel på . Oljan som energikälla skapar flera väsentliga problem. Beroendet av utlandet är allvarligt, och vid eventuella krisstiuationer kan drastiska störningar i landets energiförsörjning uppkomma. Oljan är en begränsad resurs, och ett stegrat uttag leder till en uttömning inom några årtionden. En resurshushållning innebär att oljemängden i ett långsiktigt perspektiv måste skäras ned radikalt. I det korta perspektivet kan landet emellertid vara tvingat till en oljeimport av den storlek energiprognosutredningen beräknar i den mån besparingsåtgärder eller alternativa energikällor inte minskar behovet. Utnyttjandet av olja för energiförsörjningen har miljömässiga konsekvenser. Det finns metoder att begränsa dessa varför åtgärder snabbt måste vidtagas för avsvavling och rökgasrening varigenom miljöeffekterna kraftigt reduceras. De ekonomiska konsekvenserna av detta kommer emellertid inte att bli särskilt betungande eftersom även ekonomiska fördelar förutom de miljömässiga uppstår för bland annat skogs- och jordbruket i form av bättre tillväxt och bättre skörderesultat samt minskad korrosion på olika material. En sänkning av svavelhalten i tjock eldningsolja och andra reduktionsåtgärder för att minska svavelutsläppen beräknas enligt utredningen för miljövården (SOU 1974:101) komma att uppgå till mellan per in3 olja, dvs. cirka 6 av priset på olja. En mer iniljövänlig användning av olja skulle därmed komma att påverka priset med ungefär 0,5 Öre/KWh. Tillgången pä kol är betydligt större än olja. Kolreserven framstår såsom världens mest betydelsefulla fossila energireserv även om endast en mindre del av de beräknade tillgångarna anses ekonomiskt brytbara. Kolet måste användas som ett komplement och substitut för oljan. Det är viktigt att observera kolets särskilda miljöproblem t. ex. utsläpp av svaveldioxid och beträffande arbetsmiljön vid kolbrytningen. Ny teknik utvecklas för ett bättre utnyttjande av kol som energikälla. Med ett tillvaratagande av denna teknik bör den svenska energiförsörjningen kunna baseras på kol i större utsträckning än . Det är även en fördel att utlandsberoendet i energiförsörjningen fördelas på ett större antal politiskt åtskilda länder. För ett ekonomiskt och miljömässigt utnyttjande av kol måste forskningsinsatserna på detta område byggas ut. Återigen måste betonas att utnyttjande av kontinuerlig energi är en huvudmålsättning på . En särskilt intressant utveckling för en miljövänlig produktion med kol som bränsle är de s. k. fluidiserade bäddarna. Denna metod kan även användas för exempelvis skogsavfall, annat avfall och torv. svarar vattenkraften för av landets energitillförsel. har beräknat att den nu ekonomiskt utbyggnadsvärda vattenkraften motsvarar . Ett flertal bevarandeskäl talar för alt en så omfattande utbyggnad inte kan komma i fråga. I första hand gäller det att effektivisera och öka kapaciteten i redan befintliga verk samt komplettera med fler kraftverk i redan reglerade älvdelar. Det finns också skäl att återuppta driften i vissa äldre kraftverk och installera smärre aggregat som kan ge en lokal försörjning av elkraft. Del finns däremot ingen anledning att frångå det beslut som tidigare fattats att reservera vissa av våra ur natursynpunkt värdefulla älvar och älvdelar för framtiden. Vår målsättning om en politik formad efter naturens kretslopp och ett utnyttjande av de kontinuerliga energikällorna leder självfallet till krav på en intensiv forsknings- och försöksverksamhet. Det gäller allt från ren grundforskning till själva slutstadiet i ett kommersiellt utnyttjande av en alternativ energikälla. Grunden i denna energipolitik blir ett utnyttjande av de energikällor som bygger på solens energitillförsel till jorden kretsloppsresurserna. Det gäller bl. a. sådana energikällor sorn utnyttjande av solvärme (bl. a. solfångare), solkraft, vindvärme och vindkraft, vattenkraft som utnyttjande av organiskt material (skogsavfall, energiodling m. m.). Jordvärme kan sägas huvudsakligen tillhöra de oändliga energiresurserna. Obetydliga resurser har satts in för att utveckla de alternativa energikällorna. Det är därför omöjligt att jämföra konventionell kraftproduktion med de alternativa metoderna eftersom utvecklingsnivån är helt olika. 1 nuläget finns ett flertal projektbeskrivningar, prototyper m. m. som visar att ett intensivt forsknings- och utvecklingsarbete på de okonventionella och kontinuerliga energikällorna kan ge synnerligen goda resultat. Det är viktigt att påpeka att många av de alternativa energikällorna bygger på redan känd teknik men den saknar tillämpning. Vi vill kraftigt understryka vikten av att nödvändiga och erforderliga resurser för ett snabbt utvecklande av dessa energikällor måste ställas till förfogande. Det gäller inte bara forskning utan också en stimulans av övergången till omfattande kommersiell drift för alternativa energikällor. Gemensamt för många av de alternativa energikällorna är att de lämpligen utnyttjas decentraliserat. Det gäller t. ex. utnyttjande av solfångare men också i viss utsträckning för vindkraften och den geotermiska energin. För vindkraften finns mycket detaljerade projektförslag från STU där det beräknas att denna energiform skall kunna svara för kring 1985 (cirka 5 kärnkraftverk i full drift). För detta fordras ett anslag om 8,4 milj. kr. för de tre närmaste åren. Det är självfallet synnerligen värdefullt att denna forskning och utveckling snabbt kan fortskrida. Det finns anledning att stödja även annat utvecklingsarbete på detta område. a. projekterar utvecklingsarbete för utnyttjande av vindkraften. Utvecklingsarbetet måste både gälla storskaliga vindenergisystem och små vindgeneratorcr. De mindre vindkraftverken ligger betydligt närmare i tiden för ett kommersiellt användande det finns t. o. m. företag som på marknaden utbjuder små vindkraftanläggningar för försäljning. För ett effektivare utnyttjande av solenergin är solfångare ett synnerligen intressant utvecklingsområde. Vissa prototyper finns färdiga men ytterligare utvecklingsarbete kvarstår innan kommersiell drift kan komma i fråga. När det gäller de energikällor som kan utnyttjas på det lokala planet måste man ta hänsyn till de fördelar som uppstår tack vare att kraftnätet inte ytterligare belastas och en utbyggnad inte behöver ifrågakomma. En sammanvägning av samhällets samtliga kostnader för olika energikällor ger oräknade fördelar för försörjningsmetoder av typen solfångare. Det är även angeläget att forskningsresurser ges till andra former av utnyttjande av solenergi, exempelvis energiodlingar och andra biologiska processer. Energiodlingar ligger på grundforskningssta diet, och det är svårt att bedöma det kommersiella utnyttjandet men bl. a. experiment med algodlingar uppvisar en hög verkningsgrad. Jordbruks- och skogsavfall samt hushållsavfall kan komma att ge ett väsentligt bidrag till vår energiförsörjning. Grundprincipen för avfallshanteringen är att återvinningen skall byggas ut. I den utsträckning återanvändning och återvinning inte kan komma i fråga bör avfallet kunna bli en god energikälla. Det är i vissa fall möjligt att kombinera en utmärkt återförandeprocess med utnyttjande av avfallet som energikälla. Det är främst två metoder som kommer i fråga för tillvaratagande av det organiska materialet, nämligen pyrolys, dvs. upphettning med begränsad lufttillförsel samt jäsning. Dessa metoder är också värdefulla att utveckla för tillvaratagande av hushålls- och jordbruksavfall. Jäsning är den mest intressanta metoden eftersom den kan helt inordnas i naturens kretslopp. Restprodukterna efter omformandet till exempelvis metan kan användas som gödningsmedel. Det är svårt att beräkna hur stora mängder som kan utnyttjas för energiproduktion. Ett effektivt utnyttjande av hushållsavfall, visst industriavfall, jordbrukets halmavfall samt spillolja skulle ge av landets totala energiförsöijning. Till detta kommer bl. a. gödselavfall. Begränsningen i utnyttjandet ligger både på det ekonomiska planet och på det rent principiella. Avfallsprodukterna skall endast användas för energiproduktion i de situationer återanvändning och återvinning inte är lämpliga. Den geotermiska energin har tidigare ansetts omöjlig att utnyttja i . Många tecken tyder emellertid på att detta är helt felaktigt. Vid oljeborrningar har temperaturen i borrhålen uppmätts och av detta blir slutsatsen att det är troligt att jordvärmen kan utnyttjas för värmeproduktion. Det gäller alltså i första hand lågtemperaturanläggningar (). Denna värmenivå kan troligen nås mellan 2 000 och 3 000 meters djup. Erforderliga resurser måste ställas till förfogande för omfattande provborrningar och utvecklande av teknik för att tillvarata och effektivt utnyttja denna energiform. a. och på utnyttjas geotermisk energi. planerar att försörja 7 milj. lägenheter med värme genom utnyttjande av jordvärme. Det är främst brist på borrutrustning som utgör en restriktion i kapacitetsutbyggnaden. På är det även väsentligt att undersöka möjligheterna att utnyttja den högtempererade formen av denna energikälla för kraftproduktion. är ett annat alternativ som i och för sig inte tillhör de kontinuerliga energikällorna eftersom tillväxten i torvmossarna är obetydlig. Det finns trots detta anledning att i ett övergångsskede satsa på energiproduktion med torv som bränsle. Det är betydelsefullt att man härvid tar hänsyn till de miljömässiga restriktionerna i användningen och inte utnyttjar alltför omfattande arealer. På samma sätt som när kol är bränsle är det fördelaktigt att metoder för fluidiserade bäddar (virvelbäddsförfarande dvs. en intensiv förbränning med tillförsel av luft så att kolet svävar på en bädd av luft) utvecklas. Till alternativen hör ett mycket stort antal projekt sorn måste prövas. Det gäller t. ex. sådana energianläggningar som ett utnyttjande afr havets temperaturskillnader, elenergi ur vattnets värmeinnehåll, utnyttjande av havsvågor, solkraftverk etc. Energiforskningen måste innefatta en omfattande och mer förutsättningslös del där nya energisystem behandlas. Det gäller att se nya alternativ och också kunna inkludera vissa förändringar i hela samhällsbilden. Det är här lämpligt att även nya forskargrupper ges stöd för okonventionellt tänkande. En omfattande forskningsverksamhet med ett synsätt som sträcker sig över hela samhällsbilden är nödvändig och bör kunna frambringa många stimulerande och givande idéer och riktlinjer för den framtida samhällsplaneringen. I denna forskningsverksamhet bör experimentsamhällen ingå som en naturlig del för att i realiteten pröva alternativa utvecklingsmönster. Forsknings- och utvecklingsarbetets omfattning