mot · FZ022381 · 1975-01-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:110 om radio och television i utbildningsväsendet Radio och TV kan spela en väsentlig roll i utbildningen - främst när det gäller en utbyggd vuxenundervisning. har förordat ett "eteruniversitet efter modell av det engelska . Men radio och TV i utbildningen kan också missbrukas. På få områden är det så viktigt att budskapet präglas av objektivitet - allsidighet och saklighet - som när det gäller undervisningen. Radio och TV i utbildningen får inte bli en kanal för staten och de stora organisationerna. Det förslag om som regeringen nu lagt fram lämnar inga garantier om utbildningsradions integritet. kan också lätt bli ett organ som skaffar sig ett dominerande inflytande på läromedelsmarknaden och därmed bli ett första steg mot en socialisering av läromedelsproduktionen. bör därför avvisa förslagen i propositionen och i stället besluta att ett organ för planering och förmetlling av undervisning via radio och TV skall inrättas fr. o. m. . Radio och TV kan spela en väsentlig roll i utbildningen - främst som komplement till annan undervisning. Det finns risker med att använda alltför mycket av förhandsinspelade inslag i undervisningen. Elever och lärare blir styrda utifrån; deras möjligheter att själva utforma lektionerna begränsas liksom också möjligheterna att avbryta, diskutera och fördjupa sig. Det är därför främst inom vuxenundervisningen som radio och TV har sina största uppgifter. Vid upprepade tillfällen har föreslagit att den eterförmedlade vuxenundervisningen skall läggas upp efter modell av det engelska . Detta bygger på en kombination av olika undervisningsformer: korrespondensmaterial, radio- och TV-undervisning, internatkurser, lärarhandledning etc. Därigenom blir undervisningen effektiv och kan lätt anpassas till de studerandes förutsättningar. 1 finns speciella förutsättningar att få till stånd en vuxenutbildning av samma slag som förmedlas via . 1 7975/7(5. folkhögskolor, den kommunala vuxenutbildningen etc. existerar redan den basorganisation som fordras för att få till stånd en sådan utbildning. Det gäller närmast att etablera en mer planerad samverkan mellan organisationer och institutioner. I motion 1975/76:883 har föreslagit att en undervisningsorganisation efter modell av skall byggas upp i . Det bör ske genom att det organ för planering och förmedling av undervisning i radio och TV som föreslås nedan ges i uppdrag att lägga upp verksamheten på vuxenutbildningssidan så att man får ett planerat samspel mellan studiecirkelstudier, lärarhandledning, internatkurser, korrespondensstudier, radio- och TV-undervisning etc. I propositionen föreslås att den nuvarande TRU-verksamheten och slås samman till en stiftelse - . Dess stadgar skall fastställas av regeringen, som också skall utse styrelsen. Stiftelsen skall enligt förslaget få egen sändningsrätt. Detta ger, enligt uppfattning, stiftelsen en ställning som inte är förenlig med den från statsmakterna fristående ställning som etermedierna i haft. Förverkligas regeringsförslaget får vi en statlig TVkanal, som inte har det skydd för sin integritet som radioavtalet och styrelse ändå utgör. På utbildningsområdet är det viktigt att budskapet är sakligt och objektivt. Det är därför nödvändigt att utbildning, förmedlad via etermedia, inte kan ifrågasättas i dessa avseenden. Men med den konstruktion som regeringen valt för etableras ett rent statligt organ med egen sändningsrätt med allt vad det innebär av risker för styrning från statsmakterna av innehållet. Regeringen har visat liten förståelse för att utbildningsradion måste ha en garanterad integritet. föreslog att utbildningsradion skall kunna göra beställningsprogram på uppdrag av myndigheter eller folkrörelser. Detta förslag kritiserades hårt av bl. a. och radioutredningen, eftersom det skulle kunna innebära risker för utbildningsradions självständighet. Trots detta föreslår regeringen att dels skall kunna göra program för etersändning i samproduktion med myndigheter och folkrörelser, dels skall kunna framställa interna program på beställning från myndigheter och organisationer. Detta skapar band och beroendeförhållande mellan å ena sidan utbildningsradion och å den andra stora organisationer och myndigheter. Samma organ som skall ge objektiv och saklig undervisning om myndigheter och organisationer skall alltså göra program på beställning av dessa. Det är olyckligt. Beroendeförhållandet understryks ytterligare av att regeringen vill ge de s. k. rådgivande kommittéerna - med representanter från organisationer och myndigheter - en starkare ställning inom än vad föreslagit. Kommittéerna skall kunna påverka budget, planering och programverksamhet. skall, enligt propositionen, framställa program i radio och TV för etersändning och för distribution via kassett. Utbildningsradion skall också producera de tryckta läromedel som hör till de framställda radio- och TV-programmen. Det innebär att skall framställa arbetshäften, lärarhandledningar, faktaböcker och annat tryckt material. 1 praktiken innebär regeringens förslag att ett nytt stort, statligt läromedelsförlag bildas. Detta förlag kommer att få en förmånsställning på marknaden, eftersom dess tryckta material stöttas av etersända program, som är gratis för mottagarna. En stor del av de läromedel som används i skolorna är läromedelspaket, i vilka ingår såväl audiovisuella hjälpmedel som tryckt material. På detta viktiga område kommer med all sannolikhet att i kraft av sina statssubventioner bli helt dominerande och kunna slå ut nu existerande läromedelsförlag. är bestämd motståndare till att läromedelsproduktionen förstatligas eller på annat sätt centraliseras. Det är lika angeläget med mångfald när det gäller läromedel, som när det gäller andra massmedier. Regeringens förslag om innebär ingen formell socialisering av läromedelsmarknaden, men kan i praktiktn få samma effekter. Det betyder att resurserna för den etersända undervisningen centraliseras. Därigenom får staten ett stort insteg på läromedelsmarknaden. Staten får vidare genom ett medel som, med större framtida statsanslag, kan användas till att genom subventionerade läromedel och utnyttjande av monopolet på etersänt material skapa en statlig dominans på läromedelsområdet. Den socialdemokratiska partikongressens krav på förstatligande av läromedelsbranschen skulle därigenom bli uppfyllt. Regeringens förslag om innebär sammanfattningsvis dels ett kraftigt ökat statligt inflytande över en viktig del av radiooch TV-verksamheten i , dels risk för centralisering av läromedelsmarknaden. Det bör därför avvisas av . Andra former än de regeringen föreslagit måste väljas för den eterförmedlade undervisningen. Enligt vår mening bör ett särskilt organ inrättas med uppgift att planera eterundervisningen och bedöma behovet av olika läromedel. Detta organ bör dock inte ha egna produktionsresurser och inte själv producera läromedel. I stället bör det beställa läromedel - inkl. inslag för etersändning - från de förlag och produktionsbolag som verkar på läromedelsmarknaden. Beställningarna bör enbart avse läromedel för den allmänna undervisningen på olika nivåer. Utomstående bör inte via detta organ kunna beställa program. Det nya utbildningsorganet, i vars styrelse folkrörelser och utbildningsmyndigheter bör vara representerade, skulle alltså i princip komma att fungera som en skola, bedöma behovet av läromedel och köpa dem utifrån. På så sätt bibehålls en decentraliserad läromedelsproduktion. En organisationskommitté bör tillkallas för att lägga fram förslag om hur ett organ för radio- och TV-undervisning enligt de skisserade riktlinjerna skall organiseras och bedriva sin verksamhet. Kommittén bör också föreslå åtgärder för att få en mjuk övergång från verksamheten inom TRU och till verksamheten inom det nya organet. Under övergångsskedet bör verksamheten inom TRU och i så stor utsträckning som möjligt bedrivas i nuvarande omfattning. Med tanke på att förberedelsearbetet kommer att bli relativt omfattande bör det nya organet inrättas först . S. k. centrala läromedel i SO-ämnen skall granskas och godkännas av läromedelsnämnden innan de får registreras av . Detta gäller också "av producerade icke eterburna läromedel". Förslagen beträffande läromedelsgranskning i propositionen innebär, såvitt kan bedömas, ett avsteg från dessa regler. För det första skall anslagsfinansierad programverksamhet oavsett distributionsform vara befriad från förhandsgranskning. Detta innebär att inte bara - som - eterburna program skall vara undantagna objektivitetsgranskning i förväg utan också kassettband, ljudband, bildserier och tryckta läromedel, som hör till den anslagsfinansierade programverksamheten. För det andra skall utbildningsprogramorganet självt avgöra vad som skall granskas och när detta skall ske. Denna särbehandling av statsfinansierad läromedelsproduktion kan vi inte acceptera. Reglerna för objektivitetsgranskning av läromedel i SO-ämnen bör självfallet omfatta alla läromedel oberoende av finansierings- och produktionsform. bör uttala denna uppfattning. Ett särskilt problem i sammanhanget är de delar av ett läromedel som förmedlas via radio eller TV. Med stöd av radiolagen är dessa undantagna från eventuell förhandsgranskning. Skäl talar för att det bör vara fallet även finns det vissa nackdelar med denna ordning. En granskning av ett läromedel som består av flera komponenter kan sällan bli till fyllest om den bara gäller vissa av dessa. Vi förutsätter att radioutredningen prövar denna fråga i samband med utformningen av en ny radiolag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att med avslag på propositionen 1975/76:110 beslutar att ett särskilt organ för planering och förmedling av undervisningsprogram i radio och TV enligt de riktlinjer som angivits i motionen skall inrättas fr. o. m. , 2. att begär att en organisationskommitté tillkallas med uppgift att lägga fram förslag om organisation m. m. av detta organ, 3. att uttalar att icke eterburna läromedel sorn används i samband med radio- och TV-undervisning skall granskas på samma sätt som andra läromedel. PER () () () /ENKEL (fp) () () () () ()