ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021122 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om upphävande av terroristlagen. Terroristlagen antogs av . Den är tidsbegränsad och måste förnyas . har den inte kommit till användning annat än vid en handfull tillfällen. Det kan tyda på att lagen är onödig. Men framfor allt inger den betänkligheter från principiella synpunkter. Lagen riktar sig enbart mot utlänningar. Vill man vidta åtgärder mot terrorism bör dessa rimligtvis riktas mot alla medlemmar av terroristorganisationer - oavsett om de är svenskar, svenska medborgare av utländskt ursprung eller utlänningar. Den riksdagsmajoritet som försvarat terroristlagen vill säkert inte hävda att endast utlänningar kan vara terrorister. Lagen kränker grundläggande demokratiska principer. Den avviker från principen om individuell ansvarighet och inför i stället föreställningen om guilt by association - dvs. den dömer människor skyldiga endast därför att de är medlemmar av samma grupp eller organisation som andra, verkligen skyldiga. I sin nuvarande vaga utformning ger den utrymme för godtycke och motstridiga tolkningar. Befrielserörelser med högst respektabla syften blandas samman med rena gangsterorganisationer, såsom t. ex. Svarta och Ustasja. Statsrådet hävdar visserligen att lagen inte skall tilllämpas på befrielserörelser utan endast "på sådana grupper och organisationer som genom sin verksamhet i det förflutna visat att de använder våld för politiska syften även mot oskyldiga i främmande land och därför också kan göra det i . Det är en sympatisk deklaration, men det går inte att komma ifrån att lagtexten ger utrymme för långt restriktivare tolkningar. Lika lätt som det är att fördöma terroristlagen i nuvarande utformning är det att förstå och sympatisera med de syften som ligger bakom den. Dessa syften borde dock kunna uppnås inom ramen för de lagar som redan finns, eventuellt efter skärpningar eller med nya lagar som inte diskriminerar människor efter grupptillhörighet och inte sätter utlänningar i strykklass såsom terroristlagen. Redan med utlänningslagen sådan den föreligger finns det sålunda möjligheter att utvisa, avvisa eller förpassa utlänning inblandad i terroristverksamhet. Vi vill också betona att vi anser att på alla de sätt som är förenliga med ett rättssamhälles principer bör motverka t. ex. palestinska och kroatiska Vid sidan av de lagar som berör inresa till och uppehåll i bör det ske genom internationell samverkan bl. a. på ett politiskt plan. Det är upprörande att länder som stimulerar terrorister och låter dem utnyttja sina territorier för att planera terroraktioner inte utsätts för samlad politisk och ekonomisk påtryckning från demokratierna i . Detta krav från bl. a. har den inte brytt sig om. landsmöte tog avstånd från terroristlagen. Även riksdag borde nu vara beredd att avskaffa den, dvs. inte ytterligare förlänga den. I enlighet med det anförda hemställs att måtte besluta att den s. k. terroristlagen inte förlängs. PER () () HANS () i
mot · FY021123 · 1975-01-27 00:00:00 — av och i om ett nytt polishus i . Frågan om ett nytt polishus i har varit aktuell på ett mera konkret sätt . Vid överläggningar i träffades överenskommelse mellan kommunen, , och polisstyrelsen att lokalisera polishuset till kvarteret . hemställde därefter hos om godkännande av förslag till byggnadsprogram samt om projekteringsuppdrag för polishus i . Kommunen har därefter friköpt och reserverat tomt i kvarteret . Medel för polishus har emellertid inte anvisats budgetproposition. Det är ytterst angeläget att ett nytt polishus uppföres i . Den nuvarande lokalsituationen är sådan att det är mycket besvärligt från många synpunkter att få en väl fungerande enhet. De nuvarande lokalerna var ursprungligen inte avpassade för ett polisdistrikt av Ljungbydistriktets storlek; då utgjordes personalen av 11 befattningshavare medan man har 88 med som stationeringsort. Denna utökning har gjort att man fått ta bostadslägenheter i anspråk, vilket innebär att polislokalerna är splittrade på sex enheter. Detta försvårar administrationen och arbetsledningen, medför påtaglig tidsspillan samt omöjliggör ett fullvärdigt tillträdes- och säkerhetsskydd. Polishuset har inte mindre än sex olika ingångar på bottenvåningen och en källaringång, och detta innebär att huset ur skydds- och säkerhetssynpunkt är mycket svårbevakat. Allmänhetens entré är försedd med sex trappsteg, varför rörelsehindrade och äldre personer har svårt att ta sig in på polisstationen. Väntplatserna för allmänheten är mycket små, och dessutom är ljudisoleringen mellan olika lokaler bristfälliga med risk för att samtal som förs kan avlyssnas av ovidkommande. Arrestintaget har insyn från allmän plats, dessutom leder det förbi en källartrappa och korsåren korridor varifrån det finns insyn från väntrummet. Detta är otillfredsställande från integritetssynpunkt. Väntrum saknas för arresterad, likaså visiteringsrum, förhörsrum i anslutning till arresterna, liksom rastgård. Rastning måste nu ske utomhus med full insyn från allmänheten. har riktat skarp kritik mot förhållandena. Personalutrymmena är dessutom otillfredsställande, vilket påtalats av polisföreningen. Särskilt dusch- och omklädningsrum för kvinnlig personal saknas. En annan viktig aspekt är att man inom Ljungbyregionen är i stort behov av sysselsättningstillfällen för byggnadsarbetare under den kommande vintern. Ett större nu pågående byggnadsprojekt kommer att vara avslutat , och man påtalar från kommunens sida att det är angeläget för att kunna hålla en jämn sysselsättning att polishuset kan uppföras under vintern 1975-1976. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att beslutar att hos regeringen begära att ett nytt polishus uppföres i , i enlighet med förslag, med början . 2. att beslutar anslå erforderliga medel härför. () () GOTAB 75 8743 S Slockholm 1975
mot · FY021124 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om projektering av ett nytt polishus i . Arbetsförhållandena i , beläget i , är ytterst otillfredsställande. Arbetsmiljön för personalen är dålig. De hygieniska anordningarna fyller inte rimliga krav. Därtill kommer att huset är för trångt, varför ytterligare lokaler en bra bit därifrån har måst hyras. börjar även dessa att bli för små. Även för de intagna är situationen på gränsen till ohållbar. Så här beskriver en tidning de hygieniska problemen: Alla som besökt dömer ut den. För de har själva känt den kvalmiga celluften. Hört de intagna skrika till varandra genom hål i väggen. Besökt cellen där fyllericellens spyångor stiger upp genom ett hål i golvet. En meter från hålet står den intagnes säng! De har suttit i polisernas s. k. lunchrum som är oanvändbart om någon har använt toaletten som ligger vägg i vägg. Bristen på ventilation och fungerande uppvärmning påtalas också. Både och stöder de enhälliga lokala kraven på ett nytt polishus. fanns bland de prioriterade objekten i anslagsäskanden för nästa budgetår. Det har dock inte kommit med inom ramen i budgetpropositionen. Bedömningarna av konjunkturen är skiftande. Enighet råder dock om att det kan bli nödvändigt att sätta in åtgärder för att stimulera sysselsättningen. Om ett sådant behov uppkommer för , är det angeläget att lämpliga byggnadsarbeten finns förberedda. vore ett sådant lämpligt objekt. Det är därför nödvändigt att ställning tas i frågan vilka statliga myndigheter som jämte polisen skall inrymmas i polishuset. Genom att frågan om domkretsindelningen nu synes stå inför ett snabbt avgörande bör detta vara möjligt. Vi hemställer att uttalar att en projektering av nytt polishus i bör utföras så att byggandet kan påbörjas , om det befinnes motiverat av sysselsättningsskäl. Något särskilt riksdagsbeslut om medel för projekteringsarbetet torde enligt vad vi erfarit inte vara nödvändigt. Frågan om medel för /76 för byggande av polishuset bör bedömas i samband med de konjunkturpolitiska insatser som kan bli aktuella . Med hänvisning till det anfdrda hemställer vi att hos regeringen begär att ges i uppdrag att projektera nytt polishus i i sådan takt, att byggande av huset kan sättas i gång . () ()
mot · FY021127 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i och om vidgade möjligheter till tingstjänstgöring. kan endast av nyexaminerade juris kandidater erhålla tingsmeritering. uppställs formella krav på fullgjord tingsmeritering för tillträde till många juristyrken, såsom domare, åklagare, kronofogde etc, Även till övriga traditionella juristyrken, såsom advokat, ombudsman m. fl., är det i praktiken mycket svårt för en icke tingsmeriterad jurist att bli antagen. Också från andra utgångspunkter är det ytterst beklagligt att endast en mindre del av nyexaminerade juris kandidater kan beredas möjlighet till notarietjänstgöring, eftersom denna ju i första hand är en utbildningstjänstgöring, som syftar till att skapa ett utbud av jurister med erfarenhet och kunskaper utöver vad som kan förvärvas genom de akademiska studierna. Det är därför angeläget att söka öka utbudet av notarieplatser. Den notariereform som genomfördes och som bl. a. syftade till att bereda fler nyutexaminerade juris kandidater möjlighet till tingsmeritering kan konstateras ha blivit ett misslyckande. Reformen som bl. innebar möjlighet till tingsmeritering utanför tingsrättsorganisationen, i första hand hos länsstyrelser, åklagarmyndigheter och polismyndigheter, har endast lett till knappt 100 nya notarieplatser. För att ge fler jurister tillfälle till notarietjänstgöring, borde det vara möjligt att inom notarietjänstgöringens ram låta tjänst vid annan myndighet eller hos privat arbetsgivare ingå i större utsträckning än . Det bör också övervägas om det inte är möjligt dels att låta sådan utbytestjänstgöring omfatta mer än de som är möjligt , dels att låta utbytestjänstgöring obligatoriskt ingå i samtliga notarietjänster. Praktikarbete under själva utbildningstiden kan i många fall ge samma erfarenhet som om det ägde rum efter avlagd examen. Det borde därför vara rimligt att sådan praktiktjänstgöring fick tillgodoräknas som utbytestjänstgöring. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en vidgning av möjligheterna till notarietjänstgöring i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FY021128 · 1975-01-27 00:00:00 — om möjlighet till inteckning i hus på arrenderad mark. Enligt de nuvarande reglerna om möjligheterna att låna i bank mot inteckning är inteckningslån oåtkomliga för dem som har sina fastigheter uppförda på arrenderad mark. Anledningen härtill är att fastigheten betraktas som lös egendom, och ett inteckningsförfarande är därmed icke möjligt. När det gäller fritidsbebyggelse är ofri-grund-förhållandet vanligt i stora delar av landet, där bl. a. storbolagen är markägare. Många fritidshusägare skulle säkerligen önska få möjlighet att med hjälp av inteckningsförfarandet förbättra sina fritidsstugor. Vid taxering för beskattning behandlas fastigheterna ungefär likvärdigt oavsett om man äger eller arrenderar marken. En översyn av gällande regler synes påkallad för att även ge dem som arrenderar mark möjlighet till inteckningslån. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begären översyn av nu gällande regler för inteckningslån med inriktning på ett sådant tillägg, att möjlighet till inteckning även kan erhållas av den som har sin fastighet på arrenderad mark.
mot · FY021129 · 1975-01-24 00:00:00 — av i Glömminge m. fl. om en ny företagsform för mindre och medelstora företag. Genom beslut av riksdag ändrades aktiebolagslagen så att den undre gränsen för aktiekapital höjdes . Enligt övergångsbestämmelserna (SFS 1973:1081) skall vidare alla aktiebolag senast vid utgången av ha ett aktiekapital på . Bolag med lägre aktiekapital måste därför antingen genomföra en höjning eller också upphöra såsom aktiebolag. Mot bakgrund av detta aktualiserades frågan om införande av en särskild associationsrättslig form för de mindre och medelstora företagen. (LU 1974:19) hemställde att hos Kungl. Maj:t begär en skyndsam utredning angående införande av en särskild bolagsform för mindre företag. Utskottet underströk att utredningen bör arbeta så skyndsamt att utredningsresultatet kan leda till lagstiftning före . Men måste många företagare planera sin övergång från aktiebolag till annan företagsform. För andra åter gäller att dessa måste på olika sätt göra avsättningar för uppnående av minsta tillåtna aktiekapital fr. o. m. För att underlätta övergången från aktiebolag till annan företagsform är det viktigt att alla möjligheter till olika företagsformer finns med. Om således de sakkunniga som tillkallats för att utreda bl. a. en ny särskild bolagsform för mindre och medelstora företag kommer med förslag till sådan bolagsform , kan mycket extraarbete undvikas hos de företagare som beslutar sig för övergång till exempelvis handelsbolag men sedan upptäcker att den nya bolagsformen för mindre och medelstora företagen egentligen var den idealiska bolagsformen för deras del. Därför bör utredningen om en ny särskild bolagsform för mindre och medelstora företag vara färdig till , så att ett eventuellt beslut skall kunna fattas av . Med stöd av ovanstående hemställes att hos regeringen måtte begära att utredningen om översyn av lagstiftningen om handelsbolag m. m. presenterar ett betänkande angående ny företagsform senast . () i Glömminge () () () ()
mot · FY02113 · 1975-01-15 00:00:00 — av i m. fl. om utbildning av hälsovårdsinspektörer. Det har präglats av kraftiga satsningar på miljövård, inte minst genom utbildningsmässiga resurser i vad gäller personal verksam inom miljöskyddslagstiftningens verksamhetsområde. Utbildningen av personal som enligt hälsovårdsstadgan skall utöva tillsyn över människornas närmiljö, nämligen hälsovårdsinspektörerna, utgör fortfarande endast den provisoriska utbildning på två terminer vilken startades . Det bör fastslås att tillsyn i enlighet med hälsovårdsstadgans tillämpningsprinciper - dvs. då man utgår från människans reaktioner - utgör ett viktigt led i de förebyggande åtgärder som skall leda till mindre belastning på den institutionella sjukvården. Försummelsen av hälsovårdsinspektörsutbildningen har ytterligare accentuerat tendensen att inom miljövården främst tala i tekniska termer utan hänsyn till människans reaktioner i hennes närmiljö. Det välmotiverade förslag som framlagts och som innebär att hälsovårdsinspektörerna skulle genomgå en sex terminers utbildning vid socialhögskola har stoppats under föregivande att förslaget inte var anpassat till U 68. Detta kan inte vara ett hållbart skäl, eftersom i sin helhet skall anpassas till U 68. De elever som har gått första årskursen på socialhögskola har den från rättssäkerhetssynpunkt viktiga administrativa och rättskunskapsutbildning som föreslagits av utredningen om hälsovårdsinspektörernas utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställes att regeringen snabbt kommer med förslag till en hälsovårdsinspektörsutbildning i enlighet med vad i motionen anförts. () () 75 8606 S 1975
mot · FY021130 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om vårdnaden av barn vid äktenskapsskillnad. Vid skilsmässor uppstår ofta onödigt konfliktskapande diskussioner om vem av föräldrarna som skall få vårdnaden om barnen. Nuvarande lagstiftning innebär att endast en av föräldrarna kan bli vårdnadshavare. Att föräldrarna glider ifrån varandra kan i och för sig vara en påfrestning för barnen. Uppstår dessutom slitningar mellan föräldrarna på grund av själva vårdnadsfrågan drabbar detta i synnerhet barnen. Barn behöver och önskar självfallet goda relationer till båda föräldrarna, men tvingas då ofta ta ställning för en av dem. De konflikter som uppstår mellan parterna i en vårdnadstvist blir ofta så djupa att framtida kontakter starkt försvåras. Detta drabbar särskilt barnen. Om däremot föräldrarna efter skilsmässa skulle vilja ha ett gemensamt ansvar för barnen, skulle parterna slippa att inför rätten försöka bevisa att maken/makan är olämplig vårdnadshavare. Inom nuvarande lagstiftning finns inte utrymme för gemensamt vårdnadsansvar. Vi menar att en sådan möjlighet borde införas i de fall då föräldrarna är ense om och önskar ha gemensam juridisk vårdnad. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär sådan ändring av gällande lagstiftning att föräldrar, som i samband med skilsmässa förklarar att de fortsättningsvis önskar dela det juridiska ansvaret för barnen, får denna möjlighet. () () () () () ()
mot · FY021133 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om inskränkning i utlännings rätt att förvärva aktier i svenskt ak Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1627 föreslås att hos regeringen anhåller om förslag angående tillägg i lagen om aktiebolag av med en ny paragraf, 177 a ?f, av innebörd att utländsk medborgare eller utländsk juridisk person får förvärva aktier i svenska aktiebolag endast efter tillstånd av regeringen eller myndighet som den bestämmer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 3 sam!.
mot · FY021134 · 1975-01-27 00:00:00 — om ersättning vid behandlingsskada i vissa fall. Frågan om ersättningsansvaret vid s. k. behandlingsskada har varit föremål för riksdagsbehandling på grund av motioner från folkpartihåll. I lagutskottets betänkande 1974:10, vilket antogs av , redogör utskottet för de utredningar som landstingsförbundet i samverkan med vissa försäkringsbolag låtit göra. Resultatet enligt nämnda betänkande är ett förslag till åtagande från sjukvårdshuvudmännens sida. Förslaget har praktiskt tillämpats, och i regeringens budgetproposition till årets riksdag föreslås att även staten torsin del skall följa de uppdragna riktlinjerna, när det gäller statliga sjukhus. ^ Enligt lagutskottet bör det ankomma på sjukvårdshuvudmännen att överväga om en utvidgning av det tillämpade systemet kan bli aktuell. Utskottet menar att viss tids erfarenhet först kan behövas. En kategori behandlingsskadade, som inte har haft ''turén att bli skadade sedan det berörda systemet infördes, känner sig nu åsidosatt. Det finns exempel på behandlingsskadade som - utöver sitt fysiska handikapp på grund av fel behandling etc. - själva måste betala avgifter för sjukvårdsbehandling av sin behandlingsskada. För denna kategori ter sig den bättre ekonomiska behandling som senare behandlingsskadade patienter nu får såsom en orättvisa. behandlingsskadade anser därför att det nu tillämpade systemet bör användas retroaktivt, eller åtminstone att de som drabbats tidigare av behandlingsskador får fri vård för sin behandlingsskada. Med hänsyn till ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär 1. att staten såsom huvudman för sjukvård måtte överväga möjligheterna att retroaktivt tillämpa nu praktiserat system med ersättning till tidigare behandlingsskadade patienter eller att åtminstone bereda tidigare behandlingsskadade fri sjukvård för sin behandlingsskada, samt 2. att staten måtte stimulera övriga sjukvårdshuvudmän till liknande överväganden.
mot · FY021137 · 1975-01-27 00:00:00 — om ändrat förfarande för upplösning av samägande. Nuvarande lag om samäganderätt tillkom . Utvecklingen i vårt samhälle motiverar i allra högsta grad att denna lag blir föremål för översyn, speciellt mot bakgrund av att lagstiftarna inte i tillräcklig utsträckning lade sociala eller allmänmänskliga aspekter vid utformningen av lagtexten, och domstolarna har vid tillämpning, som en följd härav, av lagen inte givits möjlighet att själva anlägga sådana aspekter. I lagen stadgas bl. a. offentlig auktion som medel att upplösa samäganderätten. Konsekvenserna härav har i flera fall blivit att brukare av jordbruksfastigheter tvingats lämna hus och hem och utkomstmöjligheter, därför att utflyttade syskon eller deras arvingar begärt auktion för att få ut sin rätt, dvs. sin andel i jordbruksfastigheten. Åtskilliga exempel på detta kan anföras, och tragedin för den som önskar bruka fastigheten är uppenbar, vilket är skäl nog för att söka finna vägar för upplösning av samägande utan att någons rätt träds för när men där sociala och mänskliga aspekter tillgodoses. Samägandet av speciellt jordbruksfastigheter tenderar att öka. Detta medförökat administrativt krångel och i många läll också otrygghet för brukaren. Orsaken till det ökade samägandet synes vara rädsla för en ständigt ökande inflation, svårigheten att finna alternativa objekt och även det faktum att välmenande föräldrar och förmyndare för att säkra sina barns och myndlingars tillgångar väljer att placera dessa tillgångar i andelar i fast egendom. finner många det nuvarande förfarandet med auktion vid upplösning olustig, vilket också det motverkar en upplösning av samägandet. För att komma till rätta med detta problem bör enligt min mening auktionsförfarandet ersättas med någon form av obligatorisk medling och en särskild regel om hembudsplikt under tillsatt god man, som skall låta verkställa värdering. En sådan speciell hembudsregel måste säkerställa att delägare som är bosatt på eller brukar/förvaltar egendomen skall ha förstahandsrätt. Avstår denne rätten skall denna övergå till majoritetsdelägare osv. Först sedan alla sådana möjligheter uttömts eller de som har förköpsrätt ej vill inlösa hembjudna andelar till åsatt värde skall förordnad god man utlysa auktion. Vad i övrigt beträffar god man kan han förordnas enligt nu gällande regler, dock med det tillägget att hans uppdrag även kan innefatta förvaltning för att i förekommande fall hindra förlust. Vad här har anförts om sociala och mänskliga hänsyn vid upplösning av samägande skall god man vid utövandet av sitt uppdrag särskilt iaktta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till sådana ändringar i lagen om samägande att vad i motionen anförts beträffande hembudsplikt, tillsättande av god man, omfattningen av god mans uppdrag och iakttagande av sociala och mänskliga hänsyn vid upplösning av samägande tillgodoses.
mot · FY021138 · 1975-01-27 00:00:00 — om formerna för förvaltning av flerfamiljshus. De som bor i flerfamiljshus disponerar i regel sina lägenheter med antingen hyresrätt eller bostadsrätt. För många av de bostadsföreningar, som inte är bostadsrättsföreningar, är det emellertid tveksamt i vilken utsträckning hyreslagens bestämmelser äger tillämpning. Rätten att erhålla bostad i dessa bostadsföreningar är oftast knuten till ett delägarskap - direkt beträffande en ideell andel eller indirekt via en förening eller annan juridisk person. De s. k. andelslägenheterna kommer här in i bilden. Kritik har vid olika tillfällen riktats mot vissa former av andelsupplåtelser med hänsyn till brister i den bostadssociala inriktningen. Det har också uppgetts att administrativa svårigheter ibland föreligger med hänsyn till att föreningslagen inte är direkt anpassad för det slags verksamhet bostadsföreningarna bedriver. För de bostadsföreningar som tillåter försäljning av hyres- eller besittningsrätten till lägenheterna förefaller en övergång till bostadsrättsförening vara lämplig. Det finns emellertid även äldre bostadsföreningar med klar och uppenbar social målsättning. Den största och mest kända är ek. (SKB) med drygt 4 700 bostadslägenheter. Veterligen har inte någon sammanfattande bedömning gjorts av de inte dominerande företagsformernas lämplighet för sitt ändamål. En översiktlig belysning främst av de fastighets- och associationsrättsliga frågorna måste anses vara angelägen för att få underlag till även senare bostadssociala bedömningar. Det torde kunna antas att en sådan översyn skulle kunna ge underlag till förslag till sådan ändrad lagstiftning att förvaltningsformerna kunde göras mera enhetliga och tillgodose ytterligare boendesynpunkter. En anslutning av detta till boendeutredningens arbete i boendedemokratifrågorna får anses naturlig, även om de här berörda frågornas juridisktekniska karaktär gör överväganden därav inom justitie- och bostadsdepartementen mest lämpliga. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en översyn av de mindre frekvent förekommande företagsformerna vid förvaltning av flerfamiljshus.