mot · FZ0280 · 1975-11-19 00:00:00 — 1975/76: 80 av nerr i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:46 om enhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomster m. m. Som ett led i den beslutade skatteomläggningen slopas det s. k. beloppstaket för alla socialförsäkringsavgifter utom ATP-avgiften. För att förebygga att denna ändring leder till försämringar för uppdragstagare, föreslås i proposition 1975/76:46 nya regler för beräkningen av socialförsäkringsavgifter på uppdragsinkomster. Det föreslagna systemet innebär att uppdragstagarna blir befriade från social försäkringsavgifter. Avgiftsskyldigheten kommer i stället att åvila uppdragsgivarna enligt den ordning, som f. n. gäller när parterna har ingått s. k. likställighetsavtal. Företagare och fria yrkesutövare kommer automatiskt att omfattas av avgiftsfriheten för uppdragsinkomster i fråga om inkomster som hänför sig från uppdrag vid sidan av företagarverksamheten. Ingår uppdraget i rörelse eller jordbruk blir de däremot avgiftsskyldiga. Det kommer även i fortsättningen att finnas möjligheter att teckna likställighetsavtal i sådana fall. Man kan räkna med att dessa likställighetsavtal, som i fortsättningen blir de enda förekommande, inte kommer att bli särskilt vanliga. Därmed får en annan fråga ökad betydelse, nämligen utformningen av avdragsrätten vid beskattningen för erlagda egenavgifter till socialförsäkringarna. Avdrag för erlagda egenavgifter får f. n. göras i form av ett s. k. allmänt avdrag. Denna ordning kan betraktas som en kvarleva från den tid då både löntagare, företagare och fria yrkesutövare själva erlade sjukförsäkringsavgift, folkpensionsavgift m. m. och ägde motsvarande rätt till avdrag vid beskattningen. Efter omläggningen till ett system med arbetsgivaravgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen och andra socialförsäkringar måste det anses naturligt att betrakta såväl arbetsgivarnas avgifter för sina anställda som företagarnas egenavgifter som kostnader i den förvärvskälla ur vilken den avgiftsbelagda inkomsten härrör. Nackdelen för den enskilde med den nuvarande utformningen av avdragsrätten för egenavgifter är att den leder till ett visst dubbeluttag av avgifter. Så länge avgifterna har varit maximerade till 7 1/2 gånger basbeloppet har dubbeluttaget av avgifter uppvägts av motsvarande högre förmåner från de olika försäkringarna. Men efter borttagandet av beloppstaket kommer saken i ett annat läge. Avdragsrättens nuvarande utformning kommer då att medföra en extra belastning för vissa grupper av inkomsttagare. skatteutredning arbetar f. n. med en allmän översyn av avdrags systemet vid beskattningen. Det torde råda stor enighet om att det är befogat att ändra avdragsrätten för egenavgifter från ett allmänt avdrag till ett avdrag i berörd förvärvskälla. Enligt vår uppfattning bör en sådan omläggning komma till stånd redan i samband med att beloppstaket för flertalet socialförsäkringsavgifter tas bort . Denna ändring får annars icke avsedda verkningar, som i en del fall ter sig direkt stötande. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1975/76:46 be slutar anhålla hos regeringen om att avdragsrätten vid beskattningen för företagares och fria yrkesutövares egenavgifter till socialförsäkringarna fr. o. m. ändras från ett s. k. allmänt avdrag till ett avdrag i den förvärvskälla ur vilken den avgiftspliktiga inkomsten härrör. . () i