mot · FY021201 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl. om det studiesociala stödet. Utbildningssektom har expanderat starkt. Utbildningsutbudet har blivit alltmer differentierat, nya grupper har beretts tillfälle till studier i ökad omfattning. Detta hänger framför allt samman med utvecklingen på arbetsmarknaden. Den tekniska utvecklingen ställer ökade krav på tekniskt kunnande. Det gäller inom såväl industri som administration. Specialiseringen av arbetsuppgifter går allt längre. Förden som har enbart grundskola eller mindre, är möjligheterna att få beständiga och kvalificerade arbeten mycket små. Också de som väljer att arbeta efter grundskola måste vidareutbilda sig de arbetar. Utbildningsexplosionen har mer samband med produktivkrafternas spontana utveckling än med målmedvetna jämlikhetssträvanden vad beträffar kunskap. Utbildningspolitiken är en anpassning till storfinansens krav på mer specialiserad och tekniskt utbildad personal. Till detta måste läggas den osäkerhet om den framtida arbetsmarknadsutvecklingen som råder bland de studerande. För kvinnorna som söker sig till arbetsmarknaden och för de grupper vilka hotas av arbetslöshet och som därigenorp tvingas söka sig andra arbeten spelar därför vuxenutbildningen stor roll. Allt fler kommer att dras in i utbildningsmaskineriet. För dem som står utanför minskar möjligheterna till någorlunda välbetalda jobb. De tenderar att foras ner till ett underproletariat. Utbildningen kan inte betraktas endast som en rättighet utan som en skyldighet, ett tvång för att man skall kunna hävda sig på arbetsmarknaden. ökar den sociala snedrekryteringen till den högre, särskilt den längre, sammanhållna utbildningen. Kraftiga åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med detta förhållande. Redan förskolans inriktning och utbyggnad är viktig liksom hela skolutbildningen, vilken måste syfta till att bryta traditionella mönster och integrera teoretiska studier med praktiskt arbete. Men en av de viktigaste faktorerna är den ekonomiska situationen för de studerande. Detta gäller särskilt för studerande från arbetar- och låglönehem och för stora delar av dem som vuxenstuderar. Den studiesociala politiken måste läggas om. Att studera skall inte innebära att man hamnar i en position som är sämre än den har som arbetar. Jämställdhet kan främjas genom att studielön införs för alla studerande . Studielönen bör vara anpassad till den allmänna lönenivån och lika för alla studerande. För studerande med barn bör särskilda tillägg utgå, vilket faller inom ramen för den allmänna synen att staten bör ta över en växande del av kostnaderna för barnen. Även om ett studielönesystem på kort sikt inte går att genomföra, vilket är betingat av regeringens allmänna politik, finns det vissa åtgärder som kan och bör genomföras inom det nuvarande studiemedelssystemet. Studiemedel utgår med maximalt 140 96 av basbeloppet. Detta är enligt vår mening otillräckligt och bör, för att tillförsäkra de studerande en rimlig levnadsstandard, i en första omgång höjas till 150 96 av basbeloppet. Ursprungligen utgjorde studiemedlens bidragsdel 25 96 av totalbeloppet, men denna är inte som totalbeloppet indexreglerad. Detta har medfört att bidragsdelen ständigt har minskat. Bidragsdelen bör höjas till i första hand 25 96 av studiemedelsbeloppet samt indexregleras. Studielön kan införas via successiva höjningar av bidragsdelen. Barntillägget utgör 25 96 av basbeloppet och utgår i form av återbetalningspliktiga studiemedel. Enligt den principiella synen att samhället skall svara för merparten av barnkostnaderna bör barntillägget utgå i form av icke återbetal n i ngspl i k t iga studiemedel. Det är orimligt att studerande med barn skall åsamkas en högre studieskuld. Barntillägget bör höjas så att det motsvarar de reella kostnaderna för barnets tillsyn och uppehälle. Vuxenstuderande som läser på deltid inom vuxenutbildning erhåller endast den återbetalningspliktiga delen av studiemedlen, till skillnad från deltidsstuderande vid universitet och högskolor, där även bidragsdelen utgår. Även om SVUX arbetar med frågan om de vuxnas studiefinansiering finns inget skäl som talar för att denna skillnad skall bestå. Principen måste här vara att samtliga studerandekategorier erhåller samma medelstilldelning med hel- och deltidsstudier samt barninnehav som enda variabler. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag 1. rörande införande av studielön, varvid särskilt beaktas studielönens betydelse för att bryta den sociala snedrekryteringen till högre utbildning, 2. att höja studiemedlen till 150 96 av gällande basbelopp, 3. att bidragsdelen av studiemedlen höjes till 25 96 av studie 4. att bidragsdelen av studiemedlen skall vara knuten till basbeloppet, 5. att en plan utarbetas om en ytterligare höjning av bidragsdelens andel av studiemedlen, 6. att barntillägget görs icke återbetalningspliktigt, 7. att bidragsdelen utgår till samtliga studerande inom studie medelssystemet oavsett studieform. (vpk) (vpk) (vpk) i INGA (vpk) (vpk)