mot · FY022168 · 1975-05-28 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:103 med förslag till ny aktiebolagslag, m. m. Vid sidan av löntagarorganisationerna har spelat en pådrivande roll för att ge de anställda vidgat inflytande inom arbetslivet. I en rad motioner och skrifter har inriktningen av det arbetsdemokratiska arbetet utförligt diskuterats och konkreta program skisserats. Utgångspunkten har därvid varit att beslutsstrukturen inom företag och förvaltning måste ändras, så att de anställda tillförsäkras inflytande, insyn och medbestämmanderätt på alla nivåer. Styrelserepresentation för de anställda, vidgade befogenheter och beslutsrätt för företagsnämnderna i bl. a. arbetsmiljöfrågor, avskaffande av § 32-principen samt rätt för de anställda till andel i företagens kapitalbildning är några av de krav som fört fram. Flera viktiga beslut på arbetsdemokratins och arbetsmiljöns område, som tillgodoser eller ligger i linje med krav, har fattats som försöksverksamheten successivt fått allt större omfattning. Det är en glädjande utveckling, som återspeglar en växande uppslutning kring kraven på maktspridning och medbestämmanderätt för de anställda. Det arbetsdemokratiska arbetet befinner sig emellertid fortfarande i ett inledningsskede. Viktiga resultat har uppnåtts det är sant men det är nödvändigt att gå vidare. Insatserna bör inriktas på bl. a. två områden: den enskildes situation i produktionen samt representationen för de anställda i de beslutande organen inom företag och förvaltning. I det förstnämnda fallet gäller det att få till stånd förändringar av arbetsmiljö och produktionsförhållanden, så att den enskilde får bättre möjligheter att direkt påverka den egna arbetssituationen. Det innebär bl.a. att föråldrade former för arbetsgivarens rätt att leda och fördela arbetet bör avskaffas. I det senare fallet är det bl. a. fråga om att vidareutveckla styrelserepresentationen för de anställda och ge dem en med kapitalägarna likvärdig ställning inom företaget. Det bör ske inom ramen för en ny bolagslagstiftning. Den nuvarande aktiebolagslagen bygger på ett snävt intressentbegrepp. Den syftar i första hand till att reglera ägarnas inbördes förhållande och skydda intressena hos dem som skjuter till kapitalet. Kartong: S. 15, näst sista raden Står: till: H. S. 15, sista raden Står: H. Rättat till: Mot 1975: 2168 sätter att ägarna styr med en verkställande myndighet och tillerkänner endast dem ett direkt inflytande på företagets ledning. Samma grundsyn präglar det förslag till ny aktiebolagslag som lagts fram för . Även om den innehåller förslag om en rad angelägna förbättringar, varav en del redan genomförts, innebär förslaget att aktiebolagslagen även i fortsättningen främst skall vara ett instrument för att reglera de inbördes förhållandena mellan ägarna och skydda deras intressen. Av den bredare och alltmer omfattade uppfattningen att de anställda är en del av företaget med berättigade krav på insyn och medbestämmanderätt bär förslaget inget spår. I det avseendet avviker det markant från strävandena på andra håll i , där man vid revideringen av bolagslagstiftningen försökt lagfästa de anställdas medbestämmanderätt. Därigenom gör förslaget, som statsrådet också framhåller, ett verklighetsfrämmande och föråldrat intryck. Propositionen innebär att huvuddragen av aktiebolagsutredningens förslag förverkligas. Detta förslag rönte emellertid stark och berättigad kritik under remissbehandlingen just för sina brister från arbetsdemokratisk synpunkt. TCO t. ex. ansåg att det i stället för att främja en angelägen utveckling mot jämnare fördelning av inflytande mellan kapital och arbete skulle bidra till att konservera ett ur arbetssynpunkt otillfredsställande förhållande för avsevärd tid framåt, medan LO menade att det var beklagligt att ett förslag till revision av aktiebolagslagen kunnat läggas fram utan att det innehåller väsentliga framsteg motsvarande de utbredda kraven på ett företags funktionssätt i fråga om insyn och medinflytande för de anställda. Trots kritiken från löntagarorganisationerna och från andra håll har regeringen valt att lägga fram ett förslag till ny aktiebolagslag som innebär status quo i fråga om de anställdas medbestämmanderätt. Därmed har man enligt vår mening försummat de möjligheter att vidareutveckla arbetsdemokratin som en revision av aktiebolagslagstiftningen erbjuder. Den nu föreslagna lagen bör därför ses som ett mellanspel i avvaktan på en grundligare omarbetning av hela bolagslagstiftningen, byggd på principen om medbestämmanderätt för de anställda. De reformer som förestår i vad gäller ledning och fördelning m. m. av arbetet inom företag och förvaltning samt det inledda utredningsarbetet rörande de anställdas delaktighet i företagens förmögenhetsbildning är inte något skäl mot en bolagslagstiftning som utgår från de anställda som likvärdiga parter i företaget. En parlamentarisk utredning med representation även för arbetsmarknadens parter bör därför tillsättas för att utarbeta en ny bolagslagstiftning som bygger på principen om lagfäst medbestämmanderätt för de anställda. Förebilder för en sådan lagstiftning finns redan i t. ex. den västtyska lagstiftningen eller i EG:s bolagslagstiftning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att begär att en parlamentarisk utredning med representation även för arbetsmarknadens parter tillsätts för att utarbeta ett förslag till bolagslagsstiftning, vilket bygger på principen om lagfäst medbestämmmanderätt för de anställda. () ()