mot · FY021317 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i och om anslag till kommun för museiverksamhet. Den statliga utredningen 65 utsattes i vissa avsnitt för hård kritik. Inte minst kom denna kritik från . Det berodde bl. a. på att utredningens modell för regionmuseer inte utan vidare var tillämplig för vidkommande. Det påpekades i utredningen att saknade en genom länsmuseer ordnad verksamhet. Utredningen åstadkom emellertid inte en tillfredsställande analys av resurser och problem på museiområdet i . Inte heller framlades förslag som ens i stora drag skisserade möjliga framtidslösningar. Det nämndes i utredningen att museerna i och tillhörde de största i landet. Någon mera utförlig beskrivning av deras verksamhet gjordes dock inte. Däremot gavs en relativt utförlig beskrivning av verksamheten vid i , som föreslogs bli sammanslaget med Lunds universitets historiska museum. En särskild utredning skulle enligt Mus 65 framlägga särskilt förslag främst rörande dessa båda museer i . Enligt 9.3.2 (s. 213) i Mus betänkande skulle frågan om vilka av Skånemuseerna som borde erhålla statsbidrag bli föremål för närmare behandling i samband med Mus 65 :s särskilda utredning rörande i . För att göra rättvisa åt den museala verksamheten som bedrives i , är det enligt vår uppfattning nödvändigt att behandla denna region parallellt med Stockholms- och Göteborgsregionerna. De stora museienheterna i , i och borde därvid ses som centralmuseer och inte som regionmuseer, vilka likställes med länsmuseerna. I viss mån sker detta i utredningen i fråga om Kulturen i , medan som ovan anförts i stort sett lämnats utanför diskussionen. Härigenom kan ingen tillfredsställande lösning ernås av museiorganisation. Enligt vår mening måste en museiorganisation skapas för hela , i viss mån därmed också omfattande . Kulturen i och , museum framstår inom denna som varandra delvis kompletterande centralmuseer, och statsbidrag bör utgå som gör rättvisa åt denna deras position och åt deras omfattande insatser. I årets budgetproposition föreslås . i statsbidrag till i . är unikt inom svensk museiorganisation genom sin mångsidighet. Till dess verksamhet inom den avdelningen finns ingen motsvarighet i . omfattar vidare förutom stadshistorisk och arkeologisk avdelning samt konst- och konsthantverksavdelning även ett tekniskt centralmuseum för södra , som varit föremål för en omfattande utbyggnad. Museet inrymmer dessutom betydande samlingar belysande hantverkets historia, militär- och vapenhistoria samt och numismatiska samlingar, därtill specialavdelning för äldre kommunikationsmedel. Denna bredd på museiverksamheten motiverar klart museums karaktär av centralmuseum för . Konstavdelningens verksamhet tjänar en allmänhet långt utöver kommunens gränser. Detsamma är förhållandet med avdelningen, tekniska museet och vagnmuseet. Signifikativt är att i konstfrågor och teknikhistoriska frågor övriga museer i hänvisar rådsökande till . Vi hänvisar i övrigt till bifogad bilaga. har kunnat notera ett stigande antal besökare. Antalet besök på var t. ex. 1974 drygt 277 000. 1 nedanstående tabell redovisas besöksfrekvensen för åren 19691974 och hur denna fördelat sig på bl. a. vuxna, barn och skolelever. Besök på , samtliga avdelningar 1 ovanstående siffror ingår . De som besökt är som anförts inte enbart personer bosatta inom kommun. Uppskattningsvis kommer av besökarna från andra kommuner i . Detta är en situation som delar med och . utgår statsbidrag med 2 milj. kr. till för verksamhet som här avses. För Malmös vidkommande faller hela kostnaden, för beräknad till , på kommunen. Problematiken för är i sak lik den som gäller för . Riksdagsbeslutet om statligt bidrag till museiverksamheten i motiverades bl. a. med att museiverksamheten var av rikskaraktär och västsvensk karaktär. I är museiverksamheten av rikskaraktär och sydsvensk karaktär. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att för /76 anvisa . i statsbidrag till kommun som bidrag för museiverksamhet av riks- och sydsvensk karaktär och för utbildnings- och'forskningsaktiviteter inom museiområdet. () () kan i besökshänseende betraktas som ett av de allra mest framgångsrika museerna i . Antalet, ca 250 000 , är en siffra, som endast överträffas av Wasavarvet. De stora centralmuseerna i , , , eller når ej denna nivå. Publiken rekryteras från och . Detta har givetvis sin grund i som allmän centralort och museets mångsidighet. Museets tyngsta publikation är dess årsbok, vilken innehåller bidrag från alla museets avdelningar. Härtill kommer en rad tidskriftsserier som: Aktuellt från Museum, Gamla gårdar i , Malmöfynd och Meddelanden från Museums avdelning. Vidare kan nämnas tjänstemännens vetenskapliga verksamhet, publicerad i monografier och tidskrifter. Särtryck bytes med hundratals institutioner över hela världen. En rikhaltig serie utställningskataloger behandlande museets olika verksamhetsfält publiceras. Museets utställningar har pedagogiskt och tekniskt alltid intagit en tätplats i svenskt museiliv. Konsthantverksavdelningen, ombyggd och organiserad efter helt nya principer, har väckt stor uppmärksamhet. Museet har möjligheter att ur egna samlingar ordna tvärmuseala utställningar, vilket har resulterat i en rad värdefulla utställningar. avdelningen är den största enheten utanför och med basutställningar av såväl svenska som utländska djur. Natur- och miljövård har länge varit en av hörnpelarna i utställningsverksamheten. Specialutställningar för skolor, ålderdomshem och bibliotek har producerats av alla avdelningarna. Flera tillfälliga temautställningar har vandrat runt. Museets centrala status gör att utlåning av museiföremål ofta förekommer liksom vetenskaplig forskning, t. ex. museets undersökningar om förekomsten av kvicksilver hos rovfåglar. Det kan också nämnas att en omfattande bytesverksamhet med utländska och inhemska museer förekommer. En omfattande depositionsverksamhet bedrives, och f. n. är ca 3 000 föremål deponerade på skilda institutioner. sysslar med en omfattande expertiseringsverksamhet. Antalet konsultationer uppgår till ca 2 000. var ett av de första museerna i som införde skolpedagogik, och undervisas ca 70 000 skolelever från hela . Med pedagogiken arbetar tre intendenter och en rad akademiskt utbildade extra undervisare. musei pedagogiska verksamhet har studerats av grupper från skilda delar av . Flera undervisningspaket, sammanställda i museet, står till skolornas disposition. Folkbildningen, med föredrag och visningar grundade på museets samlingar, liksom stadsvandringar, genomföres regelbundet. i förlägger regelbundet studiebesök på museet för att låta sina elever ta del av de pedagogiska system och metoder som här praktiseras. har förlagt sina kurser i museiteknik till under medverkan av dess tjänstemän och med museets samlingar som bas. Museets konserveringsverkstäder är utrustade enligt modernaste principer, och i flera fall har nya metoder lanserats, vilka rönt uppmärksamhet i internationell fackpress. En planerad utbyggnad av konserveringen tar sin början inom loppet av detta år. På de museala avdelningarna förekommer kontinuerligt utbildning av konservatorer.