mot · FY021657 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att öka nyföretagandet. De mindre och medelstora företagen spelar en betydelsefull roll i det svenska näringslivet och den svenska samhällsekonomin. Inom sektorerna handel, hantverk, industri och service får ca 900 000 personer sin sysselsättning i företag med mindre än 50 anställda, vilket motsvarar av de anställda inom dessa sektorer. Samhällsekonomins utvecklingsmöjligheter är således i stor utsträckning beroende av de mindre och medelstora företagens utvecklingsmöjligheter. En politik, som vill ta till vara dessa, måste skapa goda förutsättningar för olika företagstyper och företagsstorlekar att bedriva sin verksamhet. Det krävs en god miljö för företagsamheten. Detta motionerade några av oss om 1974 (motion 1974:955). har det kommit en del förbättringar. Förbättringarna rör bl. a. arbetsgivaravgiftens utformning, beskattningen av arv, förmögenhet och gåvor. Det har beslutats om skattelättnader vid övergång till annan bolagsform. Utredningen om handelsbolag har fått tilläggsdirektiv att även utreda en ny företagsform. Vi uppskattar dessa förbättringar, och vi anser det är ett steg på rätt väg. Trots dessa förändringar återstår flera punkter på vilka företagsmiljön behöver förbättras. Samhället har även ställt nya krav på företagen. I många fall innebär dessa krav att besvären ökar relativt sett mer för de mindre och medelstora företagen än för de stora. Som exempel kan nämnas lagen om anställningsskydd och lagen om rätt till ledighet för utbildning. En god företagsmiljö innebär bl. a. ett krav på stabilitet i den ekonomiska politiken. Snabba omsvängningar och ryckighet i den ekonomiska politiken kan skapa oanade svårigheter för företagen. Planering och investeringsförutsättningar kan hastigt förändras genom för företagen oförutsebara politiska beslut. En näringspolitisk ryckighet, som går utanför ramen för vad som är konjunkturpolitiskt motiverat, är till nackdel för samhällsekonomin. Samhällets ekonomiska politik har utvecklats så att selektiva åtgärder fått allt större betydelse. De selektiva åtgärderna innebär att de många småföretagen helt eller delvis ställs utanför det system av ekonomiska förmåner som ställs till de större företagens förfogande. Men då det gäller arbetsgivaravgifter och skatter utformas bestämmelserna generellt. De belastar ofta de mindre arbetskraftsintensiva företagen mer än de större kapitalintensiva. Arbetsgivaravgifterna medför en snedvridning till nackdel för de arbets intensiva företagen och därmed i flertalet fall för de mindre och medelstora företagen. Skattesystemet bör därför omkonstrueras så att det ej så hårt drabbar lönekostnaderna och därigenom snedvrider konkurrensen. Om en sådan reform ej kan göras relativt snart bör man utreda arbetsgivaravgiftens effekter från bl. a. sysselsättnings- och konkurrenssynpunkt samt vad de indirekta regionalpolitiska effekterna blir. Den nuvarande utformningen av skattelagstiftningen motverkar en välbehövlig konsolidering inom många företag. Dubbelbeskattningen av aktiebolags utdelade vinster innebär att det är föga meningsfullt för mindre företag i aktiebolagsform att vidga ägarkretsen, så länge man inte håller sig helt inom den grupp som själv arbetar i företaget. Trots de förbättringar som gjorts i vad gäller arvsskatten torde den höga skattenivån även i fortsättningen medföra att många företag ej överlever ett arvsskifte. Enskilda firmor arbetar med många handikapp av skatteteknisk och annan natur. Lön till företagarens hustru är inte avdragsgill i en enskild firma men väl i ett aktiebolag; ett aktiebolag har möjlighet till vinstutjämning genom avsättning till investeringsfonder, en möjlighet som inte finns i den enskilda firman; förmögenhetsvärderingen och realisationsvinstbeskattningen är utformade på ett sätt som är till nackdel för den enskilda firman. Ytterligare ett stort antal exempel skulle kunna ges på hur den enskilda firman är missgynnad i jämförelse med aktiebolaget. Med anledning av detta framhöll skatteutskottet: I motionen 1974:955 begärs förslag till ändringar i skattereglerna för enskild firma så att denna företagsform skattemässigt jämställs med aktiebolag. Företagsskatteberedningen behandlar f. n. med förtur frågan om beskattningen av fåmansägda aktiebolag och handelsbolag samt deras ägare. Detta utredningsarbete syftar inte till att skärpa beskattningen av fåmansbolagen utan endast till att åstadkomma en rättvis beskattning av dessa bolag jämfört med andra företagsformer (SkU 1974:67 s. 10). Vi yrkar att företagsskatteberedningen på samma sätt skall behandla reglerna för enskilda firmor. En god företagsmiljö innebär också en rimlig begränsning av företagens uppgiftsskyldigheter gentemot statliga och kommunala myndigheter. Vid den av SHIO anordnade Företagets dag i utlovade arbetsmarknadsminister att medverka till en snabb lösning av frågan om företagens uppgiftsskyldighet. Vi förutsätter därför att regeringen löser detta problem och därvid särskilt beaktar de mindre och medelstora företagen. Till andra viktiga komponenter i en politik för en god företagsmiljö hör helt naturligt arbetsmarknadspolitiken, regionalpolitiken, utbildningspolitiken, trafikpolitiken, frågor som rör företagens forskning, utveckling och lokaler. Arbetsmiljöpolitik, konsumentpolitik och handelspolitik har också betydelse för företagsamheten och dess utvecklingsmöjligheter. geläget att konsekvenserna för företagen av föreslagna åtgärder inom samtliga de nämnda områdena beaktas innan åtgärderna vidtas. Tyvärr har i vissa frågor företagsamhetens, och då särskilt den mindre företagsamhetens, intressen satts åt sidan, vilket har fått mindre önskvärda konsekvenser för den ekonomiska utvecklingen. Arbetsmarknadspolitiken bör enligt vår uppfattning främst inriktas på åtgärder som stimulerar företagen att öka sin sysselsättning. Genom en politik som ökar sysselsättningen inom den reguljära företagsamheten minskas behovet av direkta sysselsättningsskapande åtgärder i AMS:s regi. En förutsättning för full sysselsättning är ett expansivt näringsliv med god lönsamhet. Ett annat viktigt område är utbildningspolitiken. Vi skall i detta sammanhang ej ta upp den yrkesinriktade ungdomsutbildningen utan problemet med att många äldre företagare har en bristfällig utbildning. I viss utsträckning kan naturligtvis dessa företagare tillgodogöra sig den ordinarie vuxenutbildningen, men av särskilt intresse är kunskaper som kan vara till direkt nytta för dessa företagare i deras yrkesutövning. Olika kanaler för att sprida sådan utbildning bör prövas. Framgångsrika försök har bl. a. gjorts via lokalradion; andra värdefulla insatser görs i företagar- och branschorganisationernas regi. Dessa insatser, liksom utbildningen inom företagen, borde kunna ges större stöd från utbildningsmyndigheternas sida. Genom den alltmer detaljerade lagstiftningen och de ofta löst formulerade lagbestämmelserna skapas också nya problem för företagen. Endast de allra största företagen har möjlighet att tekniskt sätta sig in i alla detaljbestämmelser som rör företagen, och endast de allra största företagen har möjlighet att få en ändring till stånd om lagar och förordningar orättvist påverkar företagets verksamhet. Det bör vara en allmän strävan att begränsa lagstiftningens omfång och omfattning för att inte skapa en omöjlig situation för de företagare och andra enskilda personer som är skyldiga att följa bestämmelserna. Den detaljerade lagstiftningen är ytterligare skäl att satsa på företagarnas utbildning. De ovan nämnda bristerna i företagsmiljön påverkar även nyföretagandet. Det är ett allvarligt problem att antalet nystartade företag minskat kraftigt. Det är inte enbart så att grundandet av nya småföretag skall lägga grunden till morgondagens storföretag. Det är genom grundandet av nya småföretag som småföretagsam heten och näringslivet skall bibehålla sin bredd, livskraft och utvecklingsförmåga. Det är också genom grundandet av nya småföretag som vi skall kompensera för den nedläggning av företag som följer i strukturomvandlingens spår. Nyföretagandet är ett livsvillkor för svenskt näringsliv. Ett omfattande nyföretagande kombinerat med riskvilja och utvecklingsoptimism hos existerande företag är viktiga förutsättningar för en gynnsam ekonomisk utveckling. Nyföretagandet påverkas även av andra faktorer i samhället: den tekniska utvecklingen, människornas ökade utbildningsnivå, den förändrade boendestrukturen m. m. Hur bland annat dessa faktorer påverkar nyföretagandet och vad man kan göra för att öka detsamma borde kartläggas. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som skall se över möjligheterna att öka nyföretagandet. har kännetecknats av en snabb expansion av den offentliga sektorn. En lika stark expansion torde inte vara aktuell . Det bör alltså finnas goda möjligheter för industrin att åter få utrymme för en expansion av sysselsättningen, även om den privata konsumtionen kan väntas bli förskjuten från varu- till tjänstesektorn. Det finns inte någon anledning att misströsta beträffande industrins och de privata serviceföretagens möjligheter att liksom svara för huvudparten av sysselsättningen i landet. Särskilt de privata serviceföretagens gynnsamma framtidsutsikter bör noteras. I samband med det ökade välståndet överförs allt fler uppgifter från hushållen till företag. Denna utveckling har hitintills främst gällt varuproduktionen, där de mest betydande produktivitetsvinsterna varit att finna. torde serviceföretagen ta över en allt större del av hushållens serviceuppgifter. Tvätterier, städföretag och restauranger är tre exempel, som har visat denna utvecklings möjligheter. Det förefaller troligt att denna utveckling kommer att gälla en rad andra branscher . En ökad knapphet på råvaror - med därav följande prishöjningar på nyproducerade varor - skulle innebära att reparationsverkstäder får en ökad marknad. En ökad betydelse för serviceföretag innebär en ökad betydelse för mindre företag - serviceföretagen är i allmänhet begränsade till sin storlek. För att fullt ut kunna tillvarata den utvecklingspotential som finns inom det privata näringslivet , är en politik som tar stor hänsyn till de mindre och medelstora företagens situation nödvändig. Med hänsyn till vad vi ovan anfört hemställer vi' att hos regeringen begär att en utredning av de åtgärder som bör vidtagas för att öka nyföretagandet verkställs. () () () () BO () () . NISSER (m) () N. () HANS NYHAGE (m) (Se även motion 1975:1076)