mot · FY021627 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot utländskt inflytande över svenska företag. 1 den kapitalistiska delen av världen äger en allt större del av industriproduktionen rum i företag med verksamhet i flera länder. Dessa företag, här med en samlande, något missvisande beteckning kallade multinationella, växer snabbt i omfattning. ITT t. ex. har ökat sin försäljning 5,5 gånger . har tredubblat sin , har fördubblat sin , Telefunken har gjort detsamma . Ett annat exempel på kapitalets internationalisering, på imperialismens tillväxt, är att investeringar utomlands steg från 19 mrd. dollar till omkring 11 5 mrd. Ytterligare ett mått på de multinationella bolagens omfattning och makt är att dessa tillsammans bedöms kontrollera omkring 268 mrd. dollar i lättrörliga tillgångar, dvs. i stort sett likvida medel. Världens samlade valutareserv uppgår till omkring hälften. Också i växer de utlandsägda företagens verksamhet kraftigt. Tillväxttakten är dessutom i allmänhet snabbare än för inhemska företag. De multinationella bolagen ökar sina andelar såväl på den svenska marknaden som i svensk export. Några siffror som visar utvecklingen för de multinationella företagen i gäller perioden 19651970. Under den tiden fick dessa företag fler anställda, tillgångarna i företagen ökade med och omsättningen med . Mer än 100 000 personer var 1970 anställda i utlandsägda företag i , tillgångarna i företagen uppgick då till 15 mrd. och de noterade detta år en omsättning på 21,5 mrd. Det bör också nämnas att har beviljat tillstånd till direkta utländska investeringar i landet med mellan 400 och 700 milj. kr. Denna utveckling fortsätter. långtidsutredning gör den här prognosen i sin huvudrapport: får man räkna med att integrationsprocessen fortsätter troligen i lika hög takt som under det gångna decenniet. Den ekonomiska utvecklingen i blir då i högre grad än tidigare kopplad till utvecklingen i andra länder. (SOU 1970:71) Näringslivets, dvs. kapitalets, talesmän brukar bedöma denna utveckling för del så här: Det är angeläget för den svenska ekonomin att utländska företagare ges tillfälle att investera och etablera sig i . Det betyder nämligen tull- och skatteinkomster och nya arbetstillfällen här i landet. Exporten från dessa företag förbättrar den svenska betalningsbalansen. De svenska företagen stimuleras genom att utlandsföretagen köper varor och tjänster från dem. De tillför landet teknologiskt och administrativt kunnande. De bidrar över huvud taget till att öka industriinvesteringarna, osv. Så kan listan över fördelarna se ut. Men bevisföringen är mager och argumenten falska när t. ex. ger sitt stöd åt de multinationella bolagens framfart och härjningar. Ty härjningar är det fråga om när verksamheten betraktas ur de arbetandes perspektiv, när argumenten hämtas från deras erfarenhet som arbetar ihop och skapar profiterna åt kapitalet. De multinationella företagen i utgör trots snabb frammarsch alltjämt en rätt begränsad del av den svenska ekonomin. Men genom kraftiga satsningar på några bestämda områden har man kunnat göra djupa inbrytningar inom vissa branscher. Det är främst på kommunikations- och informationsområdet detta skett, dvs. i branscher av direkt vikt för den rådande borgerliga demokratins möjligheter till fortlevnad och stabilitet. De med avseende på antalet anställda sex största utländska företagen i arbetar just inom detta område. Dessa är: , ITT (Standard Radio), , , och Litton (). exempelvis, dominerar databranschen. Dess utvecklingslaboratorium är själva grunden och förutsättningen för en svensk forskning inom datasektorn. Vidare har BP, och den största omsättningen på oljemarknaden och dominerar med tre andra utländska oljejättar på ett avgörande sätt oljehanteringen i . På det elektroniska området utökar , , AEG m. fl. utlandsföretag sitt inflytande, och inom reklambranschen kontrollerar utländska annonsbyråer ungefär hälften av marknaden. Flera av kreditupplysningsinstituten är i utländsk ägo. Exemplen ger belägg för att alltmer införlivas i det internationella kapitalistiska, imperialistiska systemet. 1 sin strävan efter allt större profiter jagar allt större bolag billig arbetskraft, råvaror, kunskaper jorden runt och konkurrerar om ofta världsomspännande marknader. Branscher monopoliseras, kapitalet koncentreras till allt mäktigare bolag. Att utvecklingen i i ökad grad kopplas till utvecklingen i andra länder är en följd av att motsättningarna inom kapitalismen skärps, av att kampen om marknaderna hårdnar. Och kampen är hänsynslös, bolagen är alltid hungriga, deras profitjakt pågår ständigt, människor drabbas av deras framfart. Konsekvenserna för svenska arbetare av de utlandsägda företagens verksamhet häri landet är flera: Genom släpphänta och eftersläpande bestämmelser och lagar gentemot multinationella företag i fråga om bl. a. skatter och tullar kan dessa minimera sina skyldigheter här. Genom interna faktureringar kan man ta ut vinster i länder där vinstbeskattningen är gynnsam. pengar i länder med lågt diskonto och satsar dem i investeringar i högränteländer. Och valutaaffärer inom företagen kan gardera de multinationella företagen mot förluster vid t. ex. devalveringar och kan alltså direkt förta eller reducera effekten av en statlig åtgärd vänd mot företagen. De multinationella företagen kan alltså, just genom sin kapitalhandel, t. ex. lätt förstärka eller dämpa en valutakris efter behov eller påverka eller t. o. m. styra den ekonomiska politiken i ett bestämt land. Den amerikanske författaren har i boken har makten formulerat detta förhållande så: Det multinationella företaget framstår som den enda institution som har tillräcklig styrka att fatta snabba och effektiva, världsomspännande beslut. Trots de multinationella företagens bevisligen goda ekonomi i , finns flera exempel på att dessa bolag betalar lägre löner än genomsnittet, bl. a. inom metall- och verkstadsindustrin. Det teknologiska och administrativa kunnandet överförs ofta i former som drabbar arbetare och tjänstemän. Företagsrationaliseringar t. ex. genomförs hårdhänt för att få största möjliga profiter och detta medför ökad stress och utslagning. Tvärtemot vad som brukar hävdas, blir forskningen ett monopol för de stora företagen. Det blir bara dessa som har råd med grundforskning, framtidsstudier och avancerade experiment. De mindre företagen - och mindre stater som t. ex. lämnas på efterkälken, det teknologiska kunnandet monopoliseras och blir ett verksamt medel för att pressa upp vinsterna. Genom de internationella bolagens möjligheter att dubblera produktion i flera länder skaffar sig dessa bolag ett vapen för att neutralisera fackliga konfliktåtgärder och kringgå arbetarkrav. Företagen kan, genom att hota med att inställa driften eller flytta produktionen utanför landets gränser, få en överlägsen position vid avtalsförhandlingar eller vid krav om möjligheten att över huvud taget arbeta fackligt. Svenska metallindustriarbetarförbundets ordförande har visat hur de multinationella bolagen också exporterar dåliga arbetsmiljöer. Man har t. ex. flyttat maskiner som av säkerhetsskäl förbjudits i ett land till dotterbolag i andra länder, där kraven på effektiva skyddsåtgärder varit mindre stränga. Utländska företags etablering i skall enligt lagen av och den kungliga kungörelsen från prövas av Kungl. Däremot kan utlänningar utan restriktioner köpa aktier i svenska bolag, såvida dessa inte äger fast egendom, dvs. jord, skog eller gruva, enligt den s. k. inskränkningslagen av . Denna lag innehåller begränsningar i utländska medborgares rätt att förvärva fast egendom i . Men frånsett dessa restriktioner har alltså utländskt kapital obegränsade möjligheter att skaffa sig makt och kapital i landet. Ändringar av marginellt slag i nämnda lagar har företagits , dock utan att sakförhållandena ändrats. Dessutom markerar , genom fortsatt anslutning till liberaliseringskod, sin avsikt att inte hindra eller begränsa direkta utländska investeringar i . lämnar den vägen fri för de multinationella bolagen i deras internationella utplundringspolitik, och deras verksamhet här drabbar direkt svenska arbetare och tjänstemän i form av hårdare och hänsynslösare hantering av arbetskraften. De strävar efter att neutralisera fackföreningsrörelsen, de arbetar på att vidga klyftorna mellan kapital och arbete, i och över hela världen. I de kapitalistiska länderna måste de arbetande gemensamt, solidariskt, motarbeta verkningarna av de multinationella bolagens härjningar. Där står de inför en kolossal facklig kampuppgift. För den svenska statens del måste ett första steg till stöd för sådana rättvisesträvanden vara att införa skärpta restriktioner beträffande dessa bolags rätt att köpa in sig i svenska företag och att nyetablera sig i landet. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås1 1. att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för att avsevärt skärpt restriktivitet visas vid beviljande av utlännings rätt att idka näring i enligt lagen av , 2. att som sin mening uttalar att avsevärt skärpt restriktivitet skall visas vid tillståndsgivning för aktieköp till stora utländska kapitalägare. (vpk) i (vpk) (vpk) 1 (Se även motion 1975:1133)