mot · FZ0262 · 1975-11-12 00:00:00 — Motion 1975/76:62 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76: 57 med förslag till åtgärder för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. I proposition 1975/76: 57 framläggs förslag till vissa inhemska stödåtgärder för teko- och skoindustrin samt anmäles åtgärder för att åstadkomma en begränsning av importen i fråga om skor av läder och plast samt gummistövlar. Beträffande tekoindustrin införs licenstvång utan kvantitativa begränsningar för import av vissa varor. Syftet därmed synes vara att organisera det övervakningsmaskineri som blir nödvändigt för det fall importbegränsningar även på detta område senare blir aktuella. Restriktionerna motiveras av försörjningsberedskapsskäl. Den förslag har väckt internationell kritik. Inom såväl EG som EFTA har irritationen varit stark. Detta sammanhänger bl. a. med att svårigheterna för teko- och skoindustrin även återfinns inom andra industriländer. De svenska åtgärderna träffar också dessa länder i då dessa som bekant har den största arbetslösheten . Den hänvisning till att åtgärderna är ett led i våra försvarsansträngningar väcker utomlands ofta föga tilltro. Till yttermera visso sker de svenska åtgärderna i då de flesta länder brottas med allvarliga betalningsbalansproblem förorsakade av OPEC-ländernas oljeprishöjning. För att förhindra att dessa betalningsbalansproblem leder till en ny våg av protektionism som skulle få oöverskådliga följder för världsekonomin har vid ett möte kommit överens om att för en period undvika införandet av ensidiga importbegränsningar. Denna överenskommelse förnyades vid ett ministermöte att gälla . Ett godtagande av de svenska åtgärderna skulle således kunna bli prejudicerande och medföra att även andra länder vidtar skyddsåtgärder, något som kan få ytterst allvarliga följder. Även om de svenska åtgärderna inte skulle leda till större internationell efterföljd är riskerna stora att berörda länder kommer att vidtaga motåtgärder riktade mot . Enligt avtalet har EG möjlighet att i viss utsträckning återinföra restriktioner gällande bl. a. svenskt papper. Dylika motåtgärder har redan beslutats. Återverkningarna för svensk export därav kan bli allvarliga. Även vår stålexport kan komma att utsättas för handelshinder. Den svenska textil- och konfektionsindustrin samt skoindustrin kämpar med betydande svårigheter. Ifrågavarande branscher är starkt arbetskraftsintensiva. Ett högt lönekostnadsläge påverkar därför i hög grad den internationella konkurrenskraften. Den solidariska lönepolitik som bedrivits i vårt land och den grundsyn som statsmakterna generellt sett anlagt 1975/76. på låglöneindustriema har starkt bidragit till att försämra nämnda branschers konkurrensläge. Kostnaderna per tillverkad enhet är i vårt land högre än flerstädes utomlands. De kreditrestriktioner som vid olika tillfällen vidtagits har skärpt branschens svårigheter. Deras möjligheter att ge kunder inom gross- och detaljhandeln erforderliga krediter har successivt begränsats. I förhållande till de upphandlingsregler som tillämpas i praktiskt taget alla länder i har det svenska upphandlingssystemet varit mycket liberalt. Andelen importvaror i den svenska offentliga upphandlingen är högre än vad fallet är mångenstädes utomlands. Enligt uppgift har för sedan svenska myndigheter lagt ut en beställning på 30000 skjortor till utlandet, och ytterligare liknande åtgärder lär övervägas. Det torde vara obestridligt att utvecklingen av prissättningen på importvaror från svenskt håll icke ägnats samma uppmärksamhet som i andra importländer. Åtskilligt talar för att varor utbjudits på den svenska marknaden till lägre priser än vad som motsvarat världsmarknadspriserna på i färdigvarorna ingående halvfabrikat, i vissa fall t. o. m. lägre än de ingående råvarorna. En tullvärdegranskning av det slag som tillämpas i andra länder skulle ha varit ägnad att motverka tendenserna till osund dumping. Svenska statens reaktion mot sådana oarter - vilka står i klar strid med de förutsättningar på vilka det internationella handelsutbytet vilar - har bidragit till att den s. k. lågprisimporten till vårt land blivit av betydande omfattning. I kommerskollegiums skrivelse till regeringen understryker kollegium att teko- och skoindustriernas aktuella svårigheter påverkats av både konjunkturella och strukturella faktorer. Den nuvarande lågkonjunkturen på kontinenten har således starkt minskat efterfrågan på både exportmarknaden och hemmamarknaden. Avmattningen inom beklädnadsindustrin är påtaglig inte bara i utan också i andra industriländer. Enligt kollegium sammanhänger de strukturella faktorerna med den starka exportkonkurrensen, framför allt från lågprisländerna, och med det för den svenska beklädnadsindustrin ofördelaktigt höga kostnadsläget. De problem varmed den svenska teko- och skoindustrin kämpar är otvivelaktigt i inte ringa grad en följd av den solidariska lönepolitikens strävanden att höja betalningen för lågavlönade grupper, även om detta skulle nedbringa antalet sysselsatta i låglöneindustriema och i värsta fall överföra arbetskraften till mer lönande produktion. Det lär inte heller kunna bestridas att orsaken till att svårigheterna nu tillspetsats är den snabba kostnadsökning som drabbat svensk industri efter den senaste löneuppgörelsen och genom den höjning av arbetsgivare- och socialavgifterna som vidtagits . Som redan ovan påvisats är ifrågavarande arbetskraftsintensiva industrier betydligt mera utsatta för följderna av snabba kostnadsökningar på personalsidan än mera kapitalintensiva branscher. Den konjunkturavmattning som drabbat våra avnämarländer och som vårt land nu står inför har som bekant medfört en betydande reducering av vår export. Omvärldens strävanden att inte minst av handelsbalansskäl intensifiera sina egna exportansträngningar har självfallet i negativ riktning ytterligare påverkat den svenska teko- och skoindustrins avsättningsmöjligheter. Det är mot bakgrund av denna utveckling, som i inte ringa grad är en följd av regeringens egen politik, som behovet av stödåtgärder nu bör bedömas. Sådana åtgärder måste inriktas på att underlätta branschernas kreditförsörjning och förstärka branschernas konkurrenskraft. Inom ramen för våra internationella överenskommelser bör de svenska upphandlingsreglerna tillämpas så att berörda industrier garanteras viss avsättning av sina produkter och att våra egna beredskapskrav i händelse av en avspärrning tillgodoses. Även om andra med oss konkurrerande länder kämpar med samma avsättningsproblem inom ifrågavarande branscher som vårt land, bör man kunna vid internationella överläggningar med våra partners inom EG, EFTA, och vinna förståelse för de särskilda svårigheter som drabbat vårt land genom den osedvanligt snabba krympningen av berörda industrigrenar och genom den särställning som alliansfri stat intar. Enligt vårt avtal med EG kan ensidigt vidtaga åtgärder som hänför sig till handel med vapen, ammunition eller krigsmateriel eller till sådan forskning, utveckling eller produktion som är oundgänglig för försvarsändamål, under förutsättning att dessa åtgärder icke ändrar konkurrensvillkoren för varor som icke är avsedda för specifikt militära ändamål. kan också vidtaga åtgärder som anser väsentligt för sin säkerhet i krigstid eller vid allvarlig internationell spänning. Det kan uppenbarligen råda delade meningar om i vilken mån skyddsåtgärderna för den svenska skoindustrin står i överensstämmelse med dessa regler. Regeringen hade därför bort, med vidhållande av den rätt att slutligen själv bedöma vilka krav den svenska neutraliteten ställer, försöka nå enighet med EG i tolkningsfrågan. Detta är inte minst påkallat med hänsyn till den eljest föreliggande risken för motåtgärder från EG:s sida ägnade att på lång sikt skada inte blott vår ekonomi utan också vårt beredskapsläge. Vi kan däremot under inga förhållanden acceptera att utan föregående överläggningar vidtar åtgärder som är eller kan betraktas som stridande mot sådana internationella överenskommelser som förpliktat sig att iaktta. Vårt land är i högre grad än andra för sitt välstånd och sin sysselsättning beroende av ett fritt handelsutbyte. Gentemot har gjort långtgående deklarationer om stöd för deras export. Så sent som redovisade dåvarande handelsministern regeringens handelspolitiska grundsyn. Den internationella disciplin - framhöll han sorn i allt väsentligt kunnat upprätthållas, bottnar i insikten om de faror som världsekonomin skulle utsättas för om handelspolitiska skyddsåtgärder skulle börja sprida sig i stor skala. Även de stora länderna, med en i förhållande till sin totala ekonomi begränsad utrikeshandel, skulle störas allvarligt. Till den internationella återhållsamheten att tillgripa skyddsåtgärder bidrar utan tvivel det regelsystem som byggts upp såväl globalt som regionalt i syfte att skapa stabilitet i handelsrelationerna. Vi syftar här främst på och de avtal som reglerar frihandeln inom EG och EFTA samt handeln mellan EG- och EFTA-länderna. De stränga regler, som gäller för det handelspolitiska agerandet i , bör i dagens läge verka stabiliserande även globalt. Under den allra har vissa länder vidtagit protektionistiska åtgärder. medverkade aktivt vid tillkomsten av förra årets handelspolitiska deklaration i . Enligt denna deklaration förband sig medåtgärder. medverkade aktivt vid tillkomsten av förra årets handelspolitiska deklaration i . Enligt denna deklration förband sig medlemsländerna att avstå från att vidta åtgärder för att begränsa importen eller subventionera exporten. Regeringen anser att deklarationen fyllt en väsentlig uppgift. Vi arbetar nu för att den skall gälla . I den efterföljande debatten angrep handelsministern en enskild moderat motion som syftade till en viss återhållsamhet i den svenska importpolitiken inom ramen för , EG och EFTA. Motionen utgjorde enligt handelsministern ett mycket oroande tecken på protektionism. Hotet mot frihandeln är närmare än man tror - hävdade han. Det svenska näringslivet är - framhöll moderata samlingspartiet i partimotion 1020 till årets - i hög grad inriktat på exportförsäljning. Enbart den svenska marknaden ger inte underlag för den specialisering och den produktion i långa serier som modern teknik fordrar. Vår ekonomiska framtid beror på möjligheterna att hävda oss på de internationella marknaderna. har endast av världens befolkning, men landet svarar för av världshandeln. Mer än 1/5 av vår totala produktion och ca hälften av vår industriproduktion är inriktad på försäljning utomlands. är därför ett av de länder i världen som har det största utlandsberoendet. Det är mot bakgrund härav och med hänsyn till våra handelspolitiska åtaganden samt beroende av den i dagens läge högprioriterade exporten som kommerskollegium ansett det angeläget att de temporära åtgärderna som kan erfordras för att ge erforderligt rådrum inriktas på intensiva marknads- och produktionsstödjande åtgärder i stället för på drastiska handelspolitiska ingrepp. avstyrker alltså åtgärder av importreglerande natur bl. a. med hänsyn till följdverkningarna härav från handelspolitisk synpunkt. Åtskilliga av de i propositionen föreslagna konkreta stödåtgärderna kan vi tillstyrka. På lång sikt kommer de emellertid icke att vara tillräckliga. Enligt vår bestämda mening måste näringspolitiken i högre grad än inriktas på att sänka den svenska industrins relativa kostnadsläge. Som konstaterar i sin höstrapport har under det senaste året på grund av det höga kostnadsläget förlorat betydande marknadsandelar, och risken för fortsatt bortfall är betydande om icke den ekonomiska politiken och lönepolitiken ges en annan inriktning än . Både då det gäller upphandling och i fråga om möjligheterna att begränsa en import av klar dumpingkaraktär bör längre gående resultat kunna åstadkommas än vad som redovisats i propositionen. För att underlätta för kommuner och landsting att inrikta sin upphandling på den svenska marknaden, bör det vara möjligt att genom AMS-medel täcka eventuella prisskillnader. Sådana förebyggande åtgärder torde vara att föredra framför i efterhand vidtagna åtgärder för avhjälpande av redan inträffad arbetslöshet. Gällande krav i fråga om beredskapsgrad för avskrivningslån åt berörda branscher bör vidare liberaliseras för att nedbringa kostnaderna och underlätta rationaliseringssträvanden. Vi finner det också angeläget att bedriver förutsättningslösa överläggningar med vederbörande partners i de olika internationella organisationerna i vilka bundit sin nationella handlingsfrihet i syfte att finna rimliga lösningar som ostridigt står i överensstämmelse med våra åtaganden. I avvaktan på sådana överläggningar kan vi acceptera det licenstvång utan kvantitativa begränsningar som genomförts för import av vissa varor. Även om sådana åtgärder är ägnade att medföra ett omständligt, tidsödande och byråkratiskt förfarande kan likväl den kartläggning av importen som därigenom vinnes vara av värde för bedömande av de eventuella framtida åtgärder som kan bli en följd för de ytterligare internationella överläggningar som ovan förordats samt som underlag för en prövning av i vilken grad ren dumping förekommer. Med åberopande av vad som här anförts hemställs 1. uttala att de i propositionen anmälda importrestriktionerna gällande skor bör avvecklas samt 2. att överläggningar bör upptas inom EFTA, EG, och i syfte att utröna vilka restriktioner kan vidtaga utan att bli utsatt för handelspolitiska motåtgärder, B. att hos regeringen hemställa om nya förslag i enlighet med vad i motionen anförts, C. att i övrigt bifalla propositionens förslag. H. () () () () ()