ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02528 · 1975-01-22 00:00:00 — av herrar i och i om tillsättande av en parlamentarisk beredning vid . De ansatser som gjorts tyder på att välfärdsmätning är ett betydelsefullt hjälpmedel för politiker och planerare och erbjuder saknade möjligheter att utvärdera samhällsinsatserna. Med levnadsnivåundersökningen inom låginkomstutredningen genomfördes det sannolikt största försöket till välfärdsmätning som gjorts i något land. 1 nästan alla försök till välfärdsmätning finns det emellertid än så länge en tendens till att förhållanden som inte kan mätas i materiell standard inte får tillräckligt utrymme. Den sociala innebörden av t. ex. en bra bostad är svår att mäta. senare hälft väcktes från flera motioner angående den psykiska hälsan. höstriksdag biföll förslaget så långt att en förutsättningslös utredning skulle tillsättas. En första kartläggning redovisades i en rapport hälsa och mänsklig miljö av Hans Lohmann. Lohmann pekar bl. a. på betydelsen av en större värdering av emotionella livskvaliteter. Det är vår förhoppning att utredningsarbetet inte avstannar med denna första kartläggning. I folkpartimotionerna om den psykiska folkhälsan framhölls också att utgångsläget för forskningen inom de sociala och mentalhygieniska områdena är otillfredsställande även i rent organisatoriskt avseende. Det är enligt vår mening angeläget att detta institut får möjlighet att sätta det tvärvetenskapliga samarbetet i system. har i därför yrkat på höjda anslag till institutet. har vid också framhållit det angelägna i att en undersökning kommer till stånd rörande i vad mån låginkomstutredningens verklighetsbild påverkats av de år som gått sedan utredningen genomförde sina undersökningar. Någon möjlighet att belysa hur svenska folket har det eller 1975 på samma sätt som låginkomstutredningen gjort för finns inte utan ytterligare undersökningar. På olika områden försiggår nu beredning av frågor som har betydelse för utvecklande av metoder för välfärdsbedömningar. Inom pågår ett utvecklingsarbete med målsättningen att skapa ett system för periodiska välfärdsundersökningar. skall utveckla forskningsmetoder på området. Institutet har dessutom fått i uppdrag att göra en ny levnadsnivåundersökning av det slag låginkomstutredningen utförde. har till uppgift att etablera forskning om välfärds-, levnadsnivå- och låginkomstfrågor. För att de forskningsresultat som institutets verksamhet leder fram till på enklaste möjliga sätt skall kunna användas för politisk planering och snabbt tillföras den politiska beslutsprocessen bör en parlamentarisk beredning tillskapas som ett kontaktorgan. Beredningen bör också verka för att forskningsresultaten på detta område förs ut till allmän debatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en parlamentarisk beredning knyts till .
mot · FY0253 · 1975-01-10 00:00:00 — om obligatoriskt rattlås på motorfordon. Det är angeläget att samhället vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga brott. Stöld av motorfordon är ett ganska vanligt förekommande brott. Ofta begås sådana brott av unga människor. Enligt vägtrafikkungörelsen § 75 skall förare av motorfordon vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att fordonet obehörligen brukas av annan. Stöldskydd anges i 11 § fordonskungörelsen som obligatorisk utrustning på bil. Det står emellertid icke angivet hur detta stöldskydd skall se ut. Ett stöldskydd som uteslutande innebär att t. ex. kunna låsa bildörrarna är föga effektivt. En ruta kan tryckas in och dörrarna öppnas. Det bäst fungerande stöldskyddet torde f. n. vara rattlås. Bestämmelser om rattlås saknas emellertid helt i vägtrafiklagstiftningen. Däremot har de flesta försäkringsbolag en klausul som innebär lägre självrisk vid inträffade försäkringsfall, om fordonet är utrustat med av Polistekniska rådgivningsbyrån godkänt rattlås. Tydligt är att rattlås av godkänd modell icke obetydligt försvårar bilstöld. En minskning av antalet bilstölder innebär sannolikt även en begränsning av vissa slag av annan brottslighet. Ofta kommer exempelvis stulna bilar till användning i samband med sådana grövre brott som bankrån o. d. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar 1. att alla nya bilar skall vara försedda med rattlås av godkänd modell, 2. att samtliga förare blir skyldiga tillse att, när fordonet lämnas, detsamma är låst och nycklarna urtagna.
mot · FY02530 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning i . För att en region skall fungera på ett för människorna tillfredsställande sätt krävs ett väl utvecklat näringsliv som ger arbete inom rimliga avstånd. Det behövs också en väl utvecklad utbildning med breda möjligheter till vidareutbildning inom yrket. utbildningsutredning har i sitt betänkande Försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning föreslagit att lokaliseringen av denna verksamhet skall ske endast till befintliga högskoleorter. Detta förstärker den regionala obalansen. Sålunda innebär t. ex. förslaget att ej skulle få någon yrkesteknisk högskoleutbildning, något som är oacceptabelt för länsinvånarna. Ett förslag som förbigår skulle dels medföra en ytterligare befolkningsmässig åderlåtning av länet, dels förstärka den regionala obalansen. Vi finner det således angeläget att försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning förläggs till , närmare bestämt till . Den yrkestekniska högskoleutbildningen ställer krav på yrkeserfarenhet före intagningen. Mot den bakgrunden framstår som utomordentligt lämplig lokaliseringsort med hänsyn till där befintlig industriverksamhet - järnbruksteknik och verkstadsteknik. är landets största arbetsplats inom stålhanteringen med ca 8 000 anställda. Företaget är ett specialstålverk med komplicerade och tekniskt avancerade processer. Inom en radie av mindre än ligger de stora bergslagsbruken , , , , , , , , , och . Tillsammans med har de ca 28 000 anställda. Närheten till forskning är betydelsefull. är centrum för en omfattande forskningsverksamhet. forskningsbudget uppgår till ca 65 milj. kr. Av dessa förbrukas 26 milj. kr. i , där forskningsavdelningen sysselsätter ca 420 man, varav ca 70 är högskoleutbildade. De regionala synpunkterna spelar också en stor roll. Länet har under en följd av år redovisat avsevärda minskningar i befolkningstalet. Arbetslösheten är relativt stor, och näringslivet har en mycket ensidig inriktning särskilt i och . I är av den yrkesverksamma befolkningen sysselsatt inom industrin och i servicenäringen (motsvarande siffra för länet och för landet ). Länet behöver således ytterligare arbetstillfällen, och det är angeläget att länet då kan erbjuda goda utbildningsmöjligheter. Vi anser p. g. a. tidigare angivna skäl att frågan om lokalisering av yrkesteknisk högskola icke skall göras beroende av anknytning till högskoleort. Vi anser att yrkesteknisk utbildning bör ske i . De linjer som är lämpliga är järnbruksteknik eller verkstadsteknik. Pappers- och massateknisk linje anknyter även väl till den befintliga industrin. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning lokaliseras till kommun. . () i GOTAB 75 8638 S 1975
mot · FY02531 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till reumatologisk forskning. I propositionen 1975:1 bilaga 10 () föreslås att anslaget till medicinsk forskning uppräknas med 6,3 milj. kr. Från detta anslag bestrids kostnaderna för dels forskningsprojekt, dels tio extra ordinarie tjänster som professor, fem extra ordinarie tjänster som biträdande professor och tjugofem särskilda forskartjänster. Vidare bestrids kostnaderna för medicinsk publiceringsverksamhet och statens medicinska forskningsråds förvaltning. Enligt statens medicinska forskningsråd har dess resurser på grund av kostnadsutvecklingen knappast ökat reellt . Genom rådets prioriteringssystem har ändå nya projekt kunnat tilldelas medel. Vi vill peka på ett medicinskt forskningsområde av hög angelägenhetsgrad. Vi syftar på reumatikerforskningen. Det rör sig här om en av våra stora folksjukdomar. Enligt mot reumatism uppgår antalet reumatikersjuka i landet till cirka 1 miljon. Då har man medräknat alla former av reumatism. Mellan av befolkning har någon form av ledgångsreumatism. Beträffande antalet barn- och ungdomsreumatiker finns inga totalsiffror. Enligt mot reumatism vårdas cirka 200 barn . Mellan 400 och 500 barn skulle behöva specialistvård. Man beräknar att cirka 125 barnreumatiker tillkommer . Mot denna bakgrund framstår det som anmärkningsvärt att av det anslag på cirka 58 milj. kr. som 1974/75 tillföll medicinsk forskning gick cirka 1 milj. kr., enligt medicinska forskningsrådet som kanaliserar bidragen, till reumatologisk forskning. Enligt vår mening borde av tilldelade resurser en större andel anvisas till reumatologisk forskning. I hög grad måste gälla att ett anslag på 1 milj. kr. till detta projekt som måste ha högsta prioritet inte medger optimal verksamhet. Även med hänsyn till att den medicinska forskningen totalt kan ha behov av ökade resurser, anser vi det vara befogat att den reumatologiska forskningen genom rådets prioriteringssystem ökar sin mikroskopiska andel av beviljade medel. De reumatiska sjukdomarna bryter ner de av sjukdomen drabbade såväl fysiskt som psykiskt. Detta beror på att läkarvetenskapen känner till för litet om orsakerna till sjukdomen. Fördenskull borde betydligt större ansträngningar ägnas åt forskning som har siktet inställt på att förbättra behandlingsmetoderna. En stor opinion kräver sådana förstärkta forskningsinsatser. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att uttalar att en väsentligt större satsning på reumatologisk forskning bör göras inom ramen för medicinska forskningsrådets prioriteringssystem för nya projekt. () ()
mot · FY02532 · 1975-01-23 00:00:00 — av herrar i Lane-Herrestad och i Ulfsbyn om ökat antal tjänster som förskolekonsulent m. m. för blinda och I budgetpropositionen, bil. 10 , berörs (s. 181) behovet av tjänster dels som förskolekonsulent för blinda och synsvaga förskolebarn, dels som speciallärare/reselärare för blinda och synsvaga skolelever. 1 det förra fallet har SÖ anfört att av 378 registrerade blinda och synsvaga förskolebarn 281 fick ett eller två besök under /73 av förskolekonsulent, medan de egentligen skulle ha behövt fler sådana besök, och 97 fick inga besök alls. Situationen kan inte ha förbättrats . Med hänsyn härtill har SÖ begärt förstärkning av den regionala konsulentorganisationen för detta ändamål med två tjänster till en kostnad av . Föredraganden har emellertid för sin del endast föreslagit en sådan tjänst. Antalet blinda och synsvaga skolelever som är i behov av service genom speciallärare/reselärare beräknas av SÖ komma att uppgå till 1 300 nästa läsår. Med hänsyn härtill begärs 5 nya tjänster som speciallärare/reselärare till en kostnad av , men föredraganden föreslår för sin del endast en ny sådan tjänst. Det rör sig här om verkligt väsentliga behov som i många fall ytterligare kompliceras av att mer än hälften av de blinda och synsvaga barnen också är utvecklingsstörda. De handikappade förskolebarnen bor oftast i sina föräldrahem, men föräldrarna måste få tillfälle att lära sig hur de kan medverka i sina barns träning. Många finns på förskolor, men förskolepersonalen har ytterst sällan någon kunskap om synhandikapp och behöver därför också få lära sig av specialister som kommer på besök. Även om barnet vistas på vårdhem, är att märka att även vårdhemspersonalen behöver handledning av specialister. I fråga om skolelever eftersträvas att blinda och synsvaga elever skall kunna tillbringa åtminstone någon del av sin skoltid i vanliga skolor, men det förutsätter att lärarna får viss handledning av specialister. Får de icke detta i tillräcklig utsträckning måste blinda och synsvaga elever helt hänvisas till särskilda skolor, ofta långt från sina hem. Med hänsyn till vad sorn anförts hemställs 1. att utöver den föreslagna nya tjänsten som förskolekonsulent för blinda och synsvaga barn ytterligare en sådan tjänst inrättas 2. att utöver den föreslagna nya tjänsten som speciallärare/reselärare ytterligare fyra sådana tjänster inrättas, 3. att uppräkna förslagsanslaget till Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader med . () () i Lane-Herrestad i Ulfsbyn
mot · FY02533 · 1975-01-22 00:00:00 — av herrar i Lane-Herrestad och i Ulfsbyn om ökad produktion av läromedel för utvecklingsstörda. I budgetpropositionen bil. 10 () berörs på s. 148-149 stödet till produktion av läromedel. har föreslagit att detta anslag skulle räknas upp med , men föredraganden har för sin del beräknat anslagshöjningen till . Detta belopp kan knappast ens täcka den beräknade prisökningen. Föredraganden har i sammanhanget hänvisat till att frågan något kompliceras genom successiv överföring av ansvar från SÖ till , men denna omorganisation kan omöjligt påverka behovet av produktionsstöd. Detta behov är betingat av att vissa läromedel endast kan produceras i korta serier. Kostnaderna och därmed priset blir så höga att läromedlen inte kan marknadsföras i nämnvärd omfattning om priset helt skall betalas av kommun och landsting. Av detta skäl föreligger en allvarlig underförsörjning av lämpliga läromedel för undervisning och träning av utvecklingsstörda. Men detta gäller dessutom inom stora delar av specialundervisning för svagbegåvade samt inom gymnasieskolans specialundervisning för svagbegåvade m. fl. Det är först som man tack vare ifrågavarande anslag kunnat göra något åt saken. Därför föreligger ett stort ackumulerat behov vid sidan av förnyelsebehovet. Emellertid konkurrerar dessa behov för utvecklingsstörda och andra handikappade eller hämmade elever med behoven hos grupper av elever som studerar mera sällan förekommande ämnen, t. ex. kinesiska, och detta kan ytterligare begränsa möjligheterna att inom ramen för ett litet anslag ge utrymme åt de behov som vi närmast har i åtanke. Med stöd av vad som anförts hemställs att till Stöd för produktion av läromedel för /76 anvisar ett reservationsanslag av . () i Lane-Herrestad () i Ulfsbyn
mot · FY02535 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om stipendier för forskarutbildning. Från anslaget Stipendier för forskarutbildning bekostas doktorandstipendier för forskarstuderande. F. n. utgår ca 1 330 stipendier. föreslår en ökning av detta antal med 100, medan regeringens förslag innebär en ökning med 50. UKÄ föreslår vidare att stipendiebeloppet höjs med . Regeringen föreslår ingen höjning av beloppet. beslöt föregående år med anledning av motionskrav från och att höja beloppet med . I de åberopade motionerna (1974:739 av m. fl. och 1974:1373 av m. föreslogs en ytterligare höjning men stannade för att endast ta en del av den föreslagna höjningen. Även med den föreslagna höjningen har stipendierna dock icke återfått sitt realvärde med hänsyn till de starkt ökade levnadskostnaderna. För att stipendierna skall kunna fylla sitt rekryteringsfrämjande syfte bör därför beloppet höjas så att de får samma realvärde som . Det kan ske genom att stipendiebeloppet ökas med . och därigenom kommer att uppgå till . Med anledning härav föreslår vi att 1. beslutar höja stipendiebeloppet för forskarstipendierna till . 2. till Stipendier för forskarutbildning för /76 anvisar ett reservationsanslag av .
mot · FY02536 · 1975-01-23 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. om högre teknisk utbildning i . Industripolitiska skäl talar för att en högre teknisk utbildning förläggs till . I regionen finns en livskraftig och differentierad industri, vilken behöver stödjas för fortsatt utveckling. tillkallades en organisationskommitté med uppgift att under universitetskanslersämbetet, UKÄ, planera för en högre teknisk utbildning och forskning i övre . Redan den 1 förfogade kommittén över ett genomarbetat utredningsmaterial. Områdena finmekanik med tillämpad elektronik samt mät- och kontrollteknik hade utretts och senare har man också med tanke på Bolidenbolagets behov aktualiserat processteknik och träteknik. Av särskild betydelse för ifrågavarande utbildning är dess förankring i arbetslivet. En förutsättning för högre yrkesteknisk utbildning är att denna lokaliseras till orter där möjligheter till erforderlig kontakt utbildning praktik finnes. Inte minst viktigt är detta ur forskningssynpunkt. är en expansiv industriort med ett väl utvecklat och differentierat näringsliv. För en utbildning med inriktning på verkstadsoch träindustriella tillämpningar är det uppenbart att är en lämplig och naturlig lokaliseringsort. Regionens brist på forskningsresurser i sig är enligt vår mening tillräcklig anledning för en etablering av utbildning av detta slag. Samhällsekonomiskt skulle en kraftfull satsning på en högre teknisk utbildning vara det billigaste och effektivaste sättet att bryta de nuvarande stagnationstendenserna i regionen. Särskilt angeläget är därför att den högre tekniska utbildningen som bör lokaliseras till erhåller tillräckliga forsknings- och utvecklingsresurser. Någon anledning att ytterligare dröja att besluta i denna för så viktiga fråga finns inte. Tillräckligt underlag för ett statsmakternas beslut föreligger, och den grundläggande utbildningen kan utformas i samråd med i , som utgör den högre utbildningens kärna i . Med hänvisning till det anförda föreslås att 1. begär att regeringen efter vederbörlig beredning ofördröjligen framlägger förslag om genomförande av planerna på avslutande civilingenjörsutbildning i , i första hand inom de teknikområden som i motionen nämnts och som föreligger utredda hos organisationskommittén för högre teknisk utbild ning och forskning i övre (NoTH), 2. i sammanhanget uttalar att den högre tekniska utbildningen i skall organiseras så att den blir kvalitativt likvärdig med motsvarande utbildning på andra håll i landet och att för uppnående av denna målsättning erforderliga forsknings- och utvecklingsresurser anvisas. () i Agnäs
mot · FY02538 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om statsbidraget till Särskilda åtgärder på skolområdet. riksdag anvisade ett reservationsanslag på 15 milj. kr. för särskilda åtgärder på skolans område. 1973:165 anförde föredragande statsråd att det är angeläget att man , med utnyttjande av vunna erfarenheter från bl. SIA:s försöksverksamhet och med beaktande av lärarorganisationernas framställning, förstärker insatserna på de områden av skolan där olika problem gör sig gällande. Detta framstår som särskilt angeläget inom storstadskommunerna men även andra områden t. ex. sådana med betydande invandrargrupper - kan vara aktuella för särskilda insatser. I första hand bör de nya insatserna avse eleverna i och dess högstadium men jag vill inte utesluta att insatser även undantagsvis kan behöva avse gymnasieskolestadiet. Innevarande budgetår har anslaget av fastställts till 30 milj. kr. () anhåller i sina petita om en fördubbling av anslaget för /76 (+30 milj. SÖ:s begäran baserar sig på de positiva effekter av användandet av ifrågavarande medel som redovisats av länsskolnämnder, skolstyrelser m. fl. I årets budgetproposition föreslås anslaget oförändrat uppgå till 30 milj. kr. Vi delar SÖ:s uppfattning att de av anvisade medlen för särskilda åtgärder visat sig betydelsefulla. Mot bakgrund av den otillfredsställande arbetssituation som råder i många skolor har de av anvisade anslagen bl. a. kunnat användas till att öka lärartätheten, vilket möjliggjort en sänkning av undervisningsgruppernas storlek. I avvaktan på behandling av proposition på grundval av förslag är det nödvändigt att de kommuner och skolor som är särskilt utsatta ges stöd. Behovet av medel till särskilda åtgärder är emellertid mycket svårt att förutse. Först när tiden för ansökan om medel för det aktuella budgetåret gått ut är det möjligt att få exakt besked härom. Vi föreslår därför att regeringen, om behovet av medel avsevärt överstiger vad som kunnat förutses, återkommer till med förslag innebärande att ytterligare medel till anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet anvisas på tilläggsstat till rikstaten för /76. I avvaktan härpå är vi beredda att bifalla departementschefens förslag om oförändrat anslagsbelopp för /76. Åberopande vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen motionen anförts beträffande ytterligare åtgärder på skolområdet under budgetåret HANS NYHAGE(m) () i Agnäs till känna vad som i medel till Särskilda 1975/76. () . NISSER (m) () ()
mot · FY0254 · 1975-01-10 00:00:00 — av herrar och angående den regionala trafikplaneringen. I anvisningar till länsstyrelserna inför deras arbete med regional trafikplanering ges bl. a. en definition av regional trafik. Koncentrerat synes denna definition kunna formuleras på följande sätt: Med regional trafik avses trafik mellan olika kommunblockscentra/kommuncentra inom ett och samma län eller mellan kommunblockscentra/kommuncentra belägna i varandra angränsande län. Med sådana centra jämställs även person- och godsterminaler i olika kommunblock/kommuner, vilka utgör betydelsefulla knutpunkter. Denna definition av vad som skall anses vara regional trafik har enligt vårt förmenande på ett olyckligt sätt kommit att styra länsstyrelsernas trafikplanering. Så gott som undantagslöst har till regional trafik enbart hänförts trafik som sammanbinder kommuncentra med varandra. Av samma skäl har, när det gäller vägbyggandet, de vägar som förbinder kommuncentra med varandra prioriterats alltför hårt. Med angivna kriterier för regional trafik har många tidigare förbindelser som allmänt betraktas såsom regionala kommit att bli hänförda till lokal trafik, för vilken kommunerna skall ha ansvaret. Låt oss såsom exempel nämna förbindelser mellan kommundelscentra som ligger i olika kommuner. Problemen blir naturligtvis speciellt accentuerade i där avstånden är stora och trafikunderlaget dåligt. Liknande problem uppkommer också exempelvis i Bohusläns skärgårdsområden. Att pålägga kommunerna ansvaret för en rimlig trafikföring mellan kommundelscentra i olika kommuner blir såväl ekonomiskt som organisatoriskt betungande. Då det alltså är uppenbart att kriterierna för regional trafik har stor betydelse såväl när det gäller själva trafikens anordnande som vilka instanser som skall svara för kostnaderna för densamma, finner vi det angeläget att denna fråga blir föremål för prövning. Mycket talar enligt vårt förmenande för att all trafik över kommungränsen - interkommunal trafik - normalt borde anses vara regional trafik. Vi menar att trafik mellan kommundelscentra i olika kommuner med fördel borde organiseras av de regionala myndigheterna. Givetvis måste sådan trafik dock samordnas med den egentliga lokaltrafiken. Enligt vårt förmenande har definition av regional trafik även på vägområdet fått olyckliga effekter. från länsstyrelsernas sida prioriterat upprustningen av vägar som förbinder kommuncentra så starkt att medel för upprustning av övriga vägar ej torde bli tillgängliga . Men lika litet som en människa klarar sig bara med pulsådror, lika litet klarar sig en region utan ett finförgrenat hyggligt vägnät, som förbinder de mindre orterna i kommunerna med varandra! Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till nya kriterier för vad som skall anses vara regional trafik.