ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY022017 · 1975-04-07 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen. En förbättring av villkoren inom arbetsmarknadsutbildningen arén viktig såväl arbetsmarknadspolitisk som social fråga. Det är angeläget att arbetslösa stimuleras till utbildning för att få en bättre ställning på arbetsmarknaden. De ekonomiska villkoren inom arbetsmarknadsutbildningen bör därför vara knutna till villkoren i arbetslöshetskassorna. Denna viktiga princip kan emellertid leda fram till nya svåra problem. Studerande inom arbetsmarknadsutbildning får väsentligt bättre ekonomiska villkor än ungdomsstuderande. Detta stämmer dåligt överens med den princip som bl. a. låg till grund för gymnasiereformen, nämligen att aila studerande skulle jämställas inom utbildningsväsendet. kan många ungdomar av ekonomiskt-taktiska skäl komma att avstå från yrkesutbildning för att yrkesarbete återkomma till en AMS-utbildning, när den egna positionen på arbetsmarknaden börjar svikta. En sådan utveckling skulle från många utgångspunkter vara olycklig. Med stor sannolikhet skulle den direkt återspeglas i en ökad ungdomsarbetslöshet, vilket med kraft måste motverkas, och dessutom skulle den innebära försämrade möjligheter till planering inom utbildningsväsendet och ett sämre resursutnyttjande. För att undvika sådana missförhållanden bör samordningen mellan ungdomsutbildning och arbetsmarknadsutbildning ses över. Det gäller dels de ekonomiska villkoren under studierna, dels samordningen mellan AMS och SÖ. Det finns fog för att även pröva frågan om ett samordnat huvudmannaskap för all yrkesutbildning om man ser den i detta perspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att samordningsfrågorna beträffande ungdomsutbildning och arbetsmarknadsutbildning blir föremål för utredning enligt i motionen anförda riktlinjer.
mot · FY022018 · 1975-04-07 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen. Enligt uppgifter från SCB har antalet personer i arbetsmarknadsutbildning som påbörjat kurser inom det reguljära utbildningssystemet varit omkring 20 000 . Ca 2/3 av dessa torde också fullfölja utbildningen. Åtskilliga studerar inom den kommunala vuxenutbildningen tillsammans med elever utan arbetsmarknadsstöd för sin utbildning. I propositionen 1975:45 föreslås ett nytt system för utbildningsbidrag för elever inom arbetsmarknadsutbildningen, syftande till väsentligt bättre förmåner än de nu gällande. Redan nu upplever många elever utan arbetsmarknadsstöd för sin utbildning en stor orättvisa när det gäller det ekonomiska stödet för studierna. Det statliga studiestödet för studier vid vuxenutbildning utgörs till största delen av återbetalningspliktiga medel, medan elever vid samma utbildningsenhet men i arbetsmarknadsutbildning har helt andra ekonomiska förmåner. Ofta är det avgörande för stödformen, huruvida den studerande anmält sig som arbetssökande eller inte innan studierna påbörjades. Särskilt hårt upplevs orättvisorna när det gäller kostnader för läromedel. Eleverna i den vanliga kommunala och i gymnasieskolan får fria läromedel genom kommunens försorg. Dessa läromedel inköps av kommunen till starkt rabatterat pris. För eleverna i den kommunala vuxenutbildningen står sällan den möjligheten öppen, utan eleverna måste köpa läromedlen till ordinarie pris i bokhandeln för sina återbetalningspliktiga studiemedel. Eleverna i arbetsmarknadsutbildningen kan däremot utan kostnad för dem själva rekvirera läromedlen i bokhandeln, och räkningen betalas av AMS. Den förbättring av stödet för arbetsmarknadsutbildning som föreslås i propositionen 1975:45 kommer att ytterligare starkt betona orättvisorna mellan de båda grupperna studerande. Arbetsmarknadsutbildningsstödet får dessutom nu en utformning som gör att det beräknas ersätta inkomstbortfallet. En förvärvsarbetande, som studerar på fritid, måste givetvis själv betala sina läromedel. Detsamma gäller för dem som studerar med statligt utÖildningsstöd. Det måste alltså vara rimligt att studerande med arbetsmarknadsutbildningsstöd, som studerar inom det reguljära utbildningsväsendet, likställs med övriga studerande i vad gäller kostnaderna för läromedel. Skulle även i fortsättningen läromedlen fritt kunna rekvireras, ökas stödet för arbetsmarknadsutbildning avsevärt utöver vad som kan ha varit meningen vid beräkningen av stödets utformning. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär bestämmelser, syftande till att elever i arbetsmarknadsutbildning, som studerar vid det reguljära utbildningsväsendet, likställs med övriga elever i vad gäller utgifter för läromedel.
mot · FY022019 · 1975-04-07 00:00:00 — av i med anledning av propositionen 1975:48 med förslag till ändrade regler för beskattning av samfälligheter, m. m. I propositionen föreslås en ändring av skattemetod i förhållande till nu gällande ordning. Vägledande för de i propositionen föreslagna förändringarna har varit den s. k. skatteförmågeprincipen. I annan motion har ifrågasatts huruvida en skatteomläggning är motiverad. a. har rent praktiska skäl liksom frågor rörande faktisk dubbelbeskattning påvisats såsom argument mot en skatteomläggning. Jag delar uppfattningen att nuvarande skatteregler alltjämt bör gälla. Emellertid bör frågan om de i propositionen föreslagna bestämmelsernas ikraftträdande - i den händelse bifaller propositionen - särskilt uppmärksammas. En förhållandevis lång övergångsperiod bör föregå bestämmelsernas ikraftträdande. Enligt min mening bör ge berörda samfälligheter erforderligt rådrum att anpassa sig till de nya bestämmelserna. Vidare anser jag det nödvändigt att åstadkomma faktiska möjligheter till resultatreglering för samfälligheterna. Samfälligheterna saknar i allmänhet avskrivningsbara tillgångar och varulager. Skogsintäkterna växlar relativt kraftigt och sammanfaller inte i tiden med kostnaderna för skogsvårdande åtgärder. Den föreslagna möjligheten till skogskontoinsättning kan inte anses till fyllest. För att den skall kunna få någon effekt krävs bl. a. att skogskontobeloppet överstiger . Skogskontoinsättningen hos delägarna komplicerar dessutom det administrativa förfarandet. Vad som behövs är en möjlighet för samfälligheten som sådan att göra någon form av skattefri fondavsättning. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att beskattningsreglerna för marksamfälligheter och regleringssamfälligheter skall träda i kraft och att de ifrågavarande samfälligheterna ges möjlighet till skattefri fondavsättning. L. () i
mot · FY022022 · 1975-04-07 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:48 med förslag till ändrade regler för beskattning av samfälligheter, m. m. 1975:48 föreslås nya regler för inkomst- och förmögenhetsbeskattning av gemensamhetsanläggningar och andra samfälligheter. Skattskyldigheten vid inkomstbeskattningen föreslås åvila juridisk person, som förvaltar marksamfällighet och regleringssamfällighet som utgör taxeringsenhet. 1975:48 föreslås inkomstskatten utgå . I övriga fall beskattas ägarna av delägarfastigheterna för verksamheten på samfälligheten. I denna motion tar vi endast upp beskattningen av marksamfälligheter och regleringssamfälligheter och yrkar avslag på propositionen i denna del Vi föreslår att nuvarande beskattningsläge kvarstår, dvs. med en oförändrad skattesats på i den statliga inkomsttaxeringen och oförändrad utformning av enkelbeskattningsmetoden för dessa samfälligheter. Som skäl för detta vårt ställningstagande får vi framhålla att en till förhöjd statlig skattesats allvarligt kommer att motverka allmänningars och allmänningsskogarnas möjlighet att, med beaktande av befintliga reglementen och den civilrättsliga lagstiftning som gäller för samfälligheter, fortsätta att driva verksamheten så att man på lämpligaste sätt tillgodoser viktiga skogspolitiska synpunkter och olika sysselsättningsbehov. Av stor betydelse är också de administrativa svårigheter som måste uppstå, om bidrag till vägbyggen till jordbruksnäringen i bygder med flera gemensamma bygdeintressen - som allmänningsskogarna eller deras fonder delar ut - skulle fördelas mellan delägarna och tas upp till beskattning som utdelning hos dem. Betydelse måste också tillmätas det faktum att den skärpning i beskattningen som enligt det nya skatteförslaget inträder för den enskilde delägaren vid inkomster . allvarligt kan försvåra det samhälleliga intresse som ligger i bildandet av samfälligheter. och anser också i sina remissvar att det framlagda lagförslaget försvårar bildandet av gemensamhetsskogar. Liknande synpunkter som de som anförts beträffande marksamfälligheter kan även anföras beträffande regleringssamfälligheter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att avslår propositionen 1975:48 i vad gäller beskattningen av marksamfälligheter och regleringssamfälligheter.
mot · FY022023 · 1975-04-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:61 om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. 1 propositionen 1975:61 föreslås bl. a. bidrag till kyrkomusikerutbildningen vid och avlöningsbidrag till ytterligare en tjänsteman hos centralråd för evangelisation och församlingsarbete. Beträffande kyrkomusikerutbildningen kan noteras att bristen på kyrkomusiker är mycket stor. Det föreligger därför ett behov av utbyggnad av denna utbildning. har utbildat en stor grupp kyrkokantorer, och kontinuerliga satsningar har gjorts, bl. a. på lärarsidan, för att ge en kvalitativt högtstående utbildning. Det anslag erhållit från kyrkofonden täcker inte på långt när lönekostnaderna för den kyrkomusikaliska utbildningen. anhåller för /76 dels om ett anslag på , varav . utgör beräknade kostnader för avlöningar åt lärare efter avdrag av elevavgifter och . avser renovering av tre flyglar och utbyte av fem utslitna pianon, dels om ett enligt principen för statsbidrag till den sociala utbildningen vid beräknat tilläggsanslag när de löne- och arvodeskostnader som föranleds av ändrade avtal kan framräknas. Departementschefen föreslår en höjning av bidraget till löner med . och ett engångsanslag på . till den berörda instrumentvården. Kammarkollegiet finner det rimligt att lönekostnadsbidraget för det kommande budgetåret åtminstone hålls på samma nivå som f. n. gäller, vilket innebär en höjning till . Då jag anser det nödvändigt att bidraget åtminstone hålls på samma nivå som f. n. bör det utgå med . anser att behov föreligger av tio tjänstemän och anhåller om bidrag ur kyrkofonden för dessa. Sex tjänstemän avlönas f. n. ur kyrkofonden, och kammarkollegiet tillstyrker ytterligare två tjänster. Departementschefen föreslår ytterligare en tjänst och föreslår även att bidrag får utgå för de sociala avgifterna, vilket innebär en uppräkning av lönebidraget. Då centralrådet har en omfattande verksamhet och är beroende av ett rejält ekonomiskt stöd anser jag i likhet med kammarkollegiet att i varje fall ytterligare två tjänster bör ersättas ur kyrkofonden. räknar med ett underskott på . Den rikskyrkliga finansieringen - som är under utredning - syftar endast till att avlyfta rikskollekterna och anslagen från församlingarna. Ett ev. beslut om rikskyrklig finansiering kommer således inte att innebära att centralrådet får några nya medel utan endast att man tillförs medlen på annat sätt . Med hänvisning till ovanstående hemställes 1. att beslutarom ett lönekostnadsbidrag till på . 2. att beslutar att löne- och resebidrag får utgå ur kyrkofonden för ytterligare två tjänster hos centralråd för evangelisation och församlingsarbete. GOTAB 75 9294 S 1975
mot · FY022025 · 1975-04-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:62 om kilometerskatt för vissa släpvagnar, m. m. I propositionen 1975:62 föreslås att kilometerskatt för släpvagnar med totalvikt över införs fr. o. m. enligt principbeslut av riksdag. För ändamålet måste ifrågavarande släpvagnar förses med stämplande navräknare. Enligt det nämnda principbeslutet skall fordonsägarna, i likhet med vad som gällde i fråga om räknarna till motorfordon, vara skyldiga att utge ersättning för de distribuerade räknarna. Beslutet fattades trots att kilometerräknarna måste betraktas som ett instrument i ett uppbördssystem, innebärande administrativa besparingar för statsverket. De hittillsvarande erfarenheterna i vad gäller räknare till lastbilar visar att fordonsägarna i många fall åsamkats betydande kostnader utöver själva kostnaden för kilometerräknarapparaturen. Även om bristerna i vad gäller apparaturen är av övergående natur, måste kostnaderna för ingrepp samt för tidsspillan vid verkstads- och kontrollbesök räknas in i den totala kostnadskalkylen för kilometersbeskattningens införande. I samband med att kilometerräknare skulle introduceras fick utvecklingsbolaget uppdraget att svara för utvecklingen av en lämplig apparat. Sedermera resulterade detta i att en mätare av det svenska märket distribuerades. Då nu nya kilometerskattepliktiga bilar levereras tillhandahåller bilfabrikanterna mätare till betydligt lägre kostnader än den av utvecklingsbolaget ursprungligen framtagna typen. (Företrädesvis är nu tillverkade bilar försedda med tysktillverkade kilometerräknare av märket .) Detta föranleder mig att påpeka att man från statens sida på ett bättre sätt än tidigare bör slå vakt om konsumenternas ekonomiska intressen vid valet av mätare. Oavsett vem som formellt betalar (jämför mitt yrkande nedan) blir det ändå ytterst konsumenterna som belastas via skatter och avgifter. Med stöd av det anförda hemställes att 1. beslutar att produktion, distribution och installation av kilometerräknare skall ske utan särskild ersättning från fordonsägarna, 2. hos regeringen uttalar att valet av kilometerräknare skall ske så att en given tillförlitlighet uppnås till lägsta möjliga kostnad. 1* 1975.
mot · FY022028 · 1975-04-08 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:72 med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Den s. k. terroristlagen infördes . Den skulle gälla i taget. Nytt beslut om fortsatt giltighet togs 1974. I propositionen 1975:72 föreslås ytterligare förlängd giltighet. Denna lag har mötts av en stark kritik. Den strider mot grundprinciper i övrig lagstiftning. Denna utgår från att en klar bestämning måste göras om vad som är brottsligt. Den utgår från att ingripande mot en person skall göras när det föreligger konkretiserade misstankar, knutna till faktiskt planlagda eller verkställda brottsliga handlingar. Terroristlagen bryter mot sådana principer. Den är ett främmande element i lagstiftningen. Den utgår ifrån lämplighetsbedömningar. Den dömer ohörda: blotta misstanken att en person skulle tillhöra en organisation som använder våld kan leda till åtgärder mot denne. Avvisning och utvisning kan ske av oskyldig, på förhand dömd person, som icke ens haft brottsligt uppsåt då han/hon sökt sig till . Lagen ger vidsträckta möjligheter i s. k. förebyggande syfte till husrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiktning, brevkontroll och telefonavlyssning. Dessa medel får användas inte som enligt vid misstanke om brott utan som förebyggande - dvs. om polisen finner det lämpligt att utsätta någon för sådana åtgärder. Detta är drag i terrorlagen som gör att den är ett allvarligt hot mot rättssäkerheten. Den redovisning av lagens tillämpning som finns i propositionen ger icke anledning att revidera denna ståndpunkt, vilken en bred opinion omfattat alltsedan lagförslaget första gången blev känt. Med hänvisning till det anförda föreslås att måtte besluta att avslå propositionen 1975:72. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FY022032 · 1975-04-09 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:2031 av m. fl. 1. att motionen i den del den behandlar energibeskattning överlämnas till den aviserade utredningen rörande energibeskattningen, 2. att ge regeringen till känna att detta utredningsarbete måtte bedrivas så skyndsamt att utredningen kan framlägga förslag , 3. att ge regeringen till känna vad som anförs i motionen ang. beskattning av motorfordon.
mot · FY022033 · 1975-04-09 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Med hänvisning till vad som anförs i motionen 1975:2031 av m. fl. A. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande prövning enligt 136 A byggnadslagen samt om tillsättandet av en av frågor rörande industrilokalisering, B. att hos regeringen begär ytterligare insatser i syfte att främja hushållningen med energi, innefattande bl. 1. uppbyggnad av en organisation för kontinuerlig tillsyn av värmeanläggningar, 2. genomförande av ett program för kontroll av det äldre fastighetsbeståndet från energisynpunkt, 3. genomförande av ett tioårsprogram för tilläggsisolering och liknande åtgärder för bättre energiekonomi praktiskt och ekonomiskt stöd bör utgå, 4. snabb komplettering av Svensk byggnorm så att krav ställs på treglasfönster och bättre isolering i nyproducerade bostäder samt på rumstermostater i nyproducerade småhus, 5. snabb tillämpning av ny teknik, såsom värmepumpar, ackumulerande värmesystem och solenergifångare inom bostadsproduktionen, C. att godkänner vad som anförts i motionen betr. vattenkraftsutbyggnad, D. att beslutar att i avvaktan på ytterligare utredningar endast de vattenkraftsprojekt som av utredningen rörande vat tenkraft i södra och norra redovisats i klas serna 0 och 1 för betraktas som öppna för tillåtlighetsprövning () ()
mot · FY022035 · 1975-04-09 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Regeringens proposition om energihushållning m. m. innehåller förslag angående vattenkraftsutbyggnad. Jag vill här särskilt uppmärksamma tillbyggnaden av i . 1 likhet med i anser jag att en ytterligare och ingående utredning är påkallad. En tillbyggnad av får konsekvenser på intilliggande jordbruksmark, som närmare bör undersökas. Tillbyggnaden kommer att leda till ett högre vattenstånd, och detta försämrar brukningsmöjligheterna. Det energitillskott som beräknas för denna utbyggnad är obetydligt - effekttillskottet blir cirka 2 MW. Med hänsyn till dessa konsekvenser för jordbruksmarken yrkar jag att en ytterligare prövning av frågan skall komma till stånd innan beslut fattas i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av regeringens proposition 1975:30 angående energihushållning m. m. uttalar som sin mening att en tillbyggnad av i blir föremål för ytterligare prövning.
mot · FY022036 · 1975-04-09 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. I motionen 1974:92 redovisades det motstånd mot ytterligare kraftverksutbyggnad i som den lokala befolkningen, de kommunala myndigheterna i , i samt andra institutioner och organisationer givit uttryck åt. Detta gällde främst projekten , Klarabro och Värsjö. I betänkandet Vattenkraft och miljö placerade utredningsmannen de tre projekten från bevarandevärderingssynpunkt på följande sätt: i klass 3 a, Klarabro i klass 3 b och Värsjö i klass 2. I propositionen 1975:30 har övre (och Klarabro) tillförts de projekt beträffande vilka beslut om utbyggnad tills vidare inte bör fattas. De bör enligt departementschefen ingå i en senare samlad prövning. Värsjö däremot tillhör de projekt som departementschefen anser bör betraktas som öppna för prövning i vanlig ordning. Beträffande sägs i betänkandet Vattenkraft och miljö bl. a. följande. Femtan, Värån och Hälgån är biflöden till som mynnar inom älvens meandersträcka. Åarna bildar i sina nedre lopp, där de brant faller ned mot , vackra fallsträckor och på några ställen kanjondalar. Genom överledning av övre delen av Halgåns och Femtans nederbördsområden till inom Väråns nederbördsområde kan avrinningen från de tre biflödena tillgodogöras i en anläggning - Värsjö kraftverk - som utnyttjar fallhöjden mellan och . I projektet ingår en betydande reglering av . En låg jorddamm, , blir ett påtagligt inslag i landskapet. Vad gäller biflödena kommer den minskade vattenföringen att betydligt minska attraktiviteten hos de, främst längs , storslagna kanjonpartierna och forssträckorna. Effekterna på bl. a. strandvegetationen längs biflödena Femtan och Hälgån blir avsevärda. Halgåns kanjon och forssystem är ofullständigt inventerade men mycket uppges tyda på att de kan vara zoologiskt viktiga biotoper. Eventuella effekter av korttidsreglering i Värsjömagasinet på meanderlopp betecknas som allvarliga. Området anses vara av stort lokalt intresse för fiske och båtsport. uttrycker en negativ inställning till projektet med motiveringen att områdets attraktivitet för turism och friluftsliv kommer att påverkas negativt. Från befolkningens sida har det påtalats att boendemiljön skulle försämras om utbyggnaderna blir verklighet. Även kommer att bidra till dimbildning och förorsaka skada för fritidsintressena. har i remissyttrande anfört att ytterligare utredningar bör göras innan slutligt beslut fattas om Värsjö. Anläggningen skulle komma att betraktas som en toppkraftstation. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att den föreslagna kraftverksutbyggnaden i tillförs de projekt beträffande vilka beslut om utbyggnad tills vidare inte bör fattas. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i 1 * 1975.
mot · FY022038 · 1975-04-09 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Bestämmelser om lån och bidrag för energibesparande åtgärder finns bl. a. i kungörelsen (1974:252) om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus. I denna anges bl. a. att till ägare av hus, som innehåller bostadslägenhet, utgår stöd i form av bidrag eller lån för förbättring eller utbyte av värme- och ventilationssystem. Bidrag och lån utgår f. n. för åtgärder som påbörjats före utgången av . Närmare tillämpningsföreskrifter meddelas av . anförde (CU 1974:37 s. 3) att någon föreskrift om att t. ex. stöd för utbyte av värmepanna inte skall kunna utgå för flerfamiljshus med ett visst antal lägenheter inte getts. Utskottet förutsatte därför att tillämpningen av kungörelsen stod i överensstämmelse med statsmakternas riktlinjer och i anledning därav beslutade föreskrifter. Mot bakgrund av uttalande föreskrev att, beträffande utbyte av värmepanna i flerfamiljshus, husets eller anläggningens storlek inte i och för sig skulle utgöra hinder för stöd. Däremot skulle vid ansökan om stöd bl. a. prövas om anslutning till fjärrvärme eller annan panncentral beräknades bli möjlig inom överskådlig tid. Härvid skulle förekomsten av värmeplan vara av betydelse. Vidare skulle ansökan visa att ett pannbyte gav god bränslebesparing. I propositionen om energihushållningen m. m. 1975:30, bil. 2 s. 29) föreslås att någon tid för avveckling av stödet till energibesparande åtgärder inom byggnadsbeståndet inte nu bör uppställas. Vidare föreslås i propositionen vidgning av tillämpningsområdet för energisparstödet till att bl. a. omfatta bostäder som utan att vara årsbostad används och uppvärms . I propositionen föreslås även (s. 31) vissa begränsningar av tillämpningsområdet. Mot bakgrund av att anfört att utbyte av värmepanna i många fall torde vara den minst energibesparande åtgärd som kan omfattas av energisparstödet föreslås i propositionen att stöd för pannbyte inte bör utgå fr. o. m. behandlade frågan om pannbyte . har med anledning härav givit ut tillämpningsföreskrifter som re Det torde inte finnas skäl att ändra gällande tillämpningsföreskrifter. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att energisparstöd för pannbyten fortsättningsvis får utgå efter samma grunder som . HANS () i