ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021684 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om stöd frän Norrlandsfonden till projekt och företag i . Norrlandsfonden har till ändamål att främja näringslivets utveckling i , främst i . Fonden skall stödja sådant forsknings- och utvecklingsarbete som syftar till att förädla norrländska råvarutillgångar och medverka till att främja den norrländska företagsamhetens utveckling och differentiering. Någon geografisk begränsning av det som fonden har till uppgift att stödja förutsattes inte i den proposition som med gillande ligger till grund för fondens nu gällande regler (prop. I statsutskottets utlåtande i ärendet (SU 1970:106) bekräftades fondens stadgeenliga rätt och möjligheter att stödja projekt i hela . Inga hinder av formell natur förelåg för fonden att omfatta i sin verksamhet. Det ålåg, anförde utskottet, fondens styrelse att besluta om fördelningen av medel inom givna riktlinjer. Alltjämt synes emellertid projekt och företag i inte komma i fråga för stöd från fonden. Detta som näringslivet i har haft en negativ utveckling. För har befolkningsutvecklingen 1974 varit kraftigt negativ. Befolkningen i länet har minskat med drygt 1 100 personer. Även uppvisar en viss minskning medan övriga Norlandslän ökat sin befolkning, kraftigast i och . har åldersstrukturen utvecklats ogynnsamt i . I fråga om bortfall av arbetstillfällen uppvisar tillsammans med den ogynnsammaste bilden. 1973 har antalet förvärvsarbetande i länet minskat med nära 7 000. Enligt senaste tillgängliga redovisning av industrisysselsättningen minskade antalet industrisysselsatta i men ökade i samtliga övriga Norlandslän. Mot bakgrunden av det redovisade materialet finner vi det i hög grad angeläget att Norrlandsfonden utnyttjar sin stadgeenliga rätt att stödja projekt och näringsliv i för att vända den negativa näringsoch befolkningsutvecklingen i länet. Det bör ankomma på regeringen att bedöma på vilka vägar detta lämpligen kan åstadkommas. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande behovet att stödja projekt och företag i med medel från Norrlandsfonden. () () () ()
mot · FY021685 · 1975-01-27 00:00:00 — om bankernas kreditupplysningsveiksamhet. Banker som bedriver extern kreditupplysningsverksamhet har i regel uppgifterna lagrade i s. k. blandade register, dvs. registren används även för bankernas interna verksamhet. Detta leder till att bankerna, enligt KULs (kreditupplysningslagen) lydelse, synes kunna vägra att lämna skriftligt besked om innehållet i de uppgifter som finns lagrade till privatperson eller företag, som så begär. Detta medför att grundtanken bakom den nya kreditupplysningslagen (KUL), nämligen att privatperson eller företag skall ha möjlighet till insyn i uppgifter som lagras om vederbörande och som utlämnas som led i extern kreditupplysningsverksamhet, inte uppfylls. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i KUL (kreditupplysningslagen) att bankerna i de fall de bedriver extern kreditupplysningsverksamhet har skyldighet att till var och en som så önskar lämna besked om innehållet i de uppgifter som finns lagrade om honom.
mot · FY021688 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om större tidsintervall mellan antagande och ikraftträdande av arbetsrättslig lagstiftning. Vi lever i ett alltmer komplicerat samhälle. Detta tar sig bl. a. uttryck i en ökad lagstiftning inom snart sagt varje område. Orsaken till att vi lagstiftar på de flesta områden är att vi vill att fysiska och juridiska personer skall följa ett visst handlingsmönster som den folkvalda majoriteten har skapat. En förutsättning för att detta skall ske är att medborgare och företag har möjligheter att sätta sig in i vad lagar och förordningar innebär. Inom arbetsrättens område förekommer en intensiv lagstiftning. Lagarna kommer tätt och reglerar förhållandena på arbetsplatsen på ett nytt sätt. Dessa lagar har framsprungit ur ändrade värderingar av exempelvis demokratin på arbetsplatsen m. m. För att dessa lagar skall fungera på ett vettigt sätt även i början efter lagens ikraftträdande är det viktigt att såväl arbetstagare som arbetsgivare får ordentligt med tid på sig för att sätta sig in i lagen och utbilda folk där så behövs, detta inte minst för att företagen skall kunna leva upp till innehållet i dessa. Som det nu är, är tiden mellan lagars antagande och ikraftträdande ofta alltför kort inom arbetsrättens område. Som exempel kan nämnas lagen om ledighet för studier som antogs av . Lagen trädde i kraft . Lag om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen antogs av och trädde i kraft . En så övergripande lag som Lagen om trygghet i anställningen antogs av och trädde i kraft . I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att en hel del av de tillkomna lagarna innehåller så kallade dispositiva moment, dvs. förutsätter förhandlingar och avtal om vissa frågor som kan ersätta lagreglerna. Det blir då särskilt otillfredsställande med korta mellantider mellan beslut och ikraftträdande. Även för de verk som skall utfärda följdföreskrifter uppstår stora problem ty följdföreskrifterna kan ta att författa, då det ofta rör sig om komplicerade frågor. Frågan om hur som behövs mellan lagars antagande och ikraftträdande inom arbetsrättens område behöver en allsidig belysning. Därför bör en utredning tillsättas med representanter för arbetsmarknadens parter. Med stöd av ovanstående hemställes att hos regeringen anhåller om en utredning för att kartlägga behovet av längre tidsintervaller mellan lagars antagande och ikraftträdande inom den arbetsrättsliga lagstiftningen. . () i . () i () () HANS () () GOTAB 75 8856 S 1975
mot · FY021690 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om främjande av jämställdheten mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1235 hemställs att hos regeringen anhåller om 1. att en parlamentarisk kommitté tillsätts med uppgift att främja jämställdheten mellan män och kvinnor i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att sysselsättningsutredningen ges i uppdrag att kartlägga förutsättningarna för att skapa ökat antal kvalificerade deltidsarbeten och s. k. partnersarbeten, 3. att familjestödsutredningen ges i uppdrag att med förtur framlägga förslag beträffande lagstadgad rätt till utsträckt tjänstledighet med bevarad anställningstrygghet för föräldrar i samband med barnsbörd och vård av små barn i enlighet med vad i motionen anförts. G. () PER () i Gäddvik
mot · FY021691 · 1975-01-27 00:00:00 — om ortsklassificeringen i . består av fem storkommuner. Av dessa är enligt regionalpolitiska beslut klassat som primärt centrum, och som regionala centra samt och som kommuncentra. Mot denna indelning riktades kritik redan i samband med att den lades fram . I motionen 1972:1808 yrkades att även och borde klassas som regionala centra. Som motivering anfördes att dessa orter hade funktioner som stämmer med dem som gällde för regionalcentra i allmänhet. avstyrkte motionen men ville uppenbarligen inte utesluta att frågan omprövades. Utskottet ansåg sig inte kunna biträda motionärernas uppfattning att och f. n. har de funktioner som avses med ett regionalt centrum. Utvecklingen i och har stärkt skälen för att orterna bör klassificeras som regionalcentra. Arbetsmarknaden har förstärkts och breddats. I synnerhet för gäller att ortens arbetsmarknad har betydelse för åtskilliga kringliggande kommuner, inte minst i och län. Den redan tidigare goda privata och offentliga servicen har ytterligare byggts ut. I skall starta gymnasieskola. Om man jämför de båda orternas struktur och funktion med andra regionala centra står det klart att en omklassificering är motiverad. En sådan åtgärd skulle vara ett välkommet tillskott i ansträngningarna att bygga upp näringsliv och samhälle i västra . Det kan nämligen inte förnekas att frånvaron av ett regionalt centrum i denna landsända kan få negativa konsekvenser för den framtida utvecklingen och balansen inom . Befintliga servicefunktioner i och framgår av bilagorna 1 och 2. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att och skall klassificeras som regionala centra. Servicefunktioner i den 1/7 1975 (Uppställd efter den skiss till klassificeringssystem som utarbetades av är 1971.) Livsmedelsaffär Lågstadieskola Bibliotek med filialer Postanstalt Banker (sparbanker och tre affärsbanker, nämligen , och ) Tobak /trycksaker/ blommor (dctaljh.) Kafé och matservering Apotek Bosättningsartiklar (dctaljh.) Beklädnad svaror (dctaljh.) Färg /parfym/ sjukvårdsartiklar (dctaljh.) Mödra- och barnavårdsinstitution /guldsmcdsvaror/ fritidsartiklar (detaljh.) Läkare även privatprakt. Fl /radio/TV-scrvicc Hamn (import- resp. exporthamn för bl. , Papyrus och Volvo-Olofströmsverken, ) Servicefunktioner i den 1/7 1975 (Uppställd efter den skiss till klassificeringssystem som utarbetades av .) Banker (sparbank och tre affärsbanker, nämligen , Tobak /trycksaker/ blommor (dctaljh.) Kafé och matservering Apotek Bosättningsartiklar (detaljh.) Beklädnadsvaror (detaljh.) Färg/parfym/ sjukvårdsartiklar (detaljh.) Mödra- och barnavårdsinstitution /guldsmcdsvaror/ fritidsartiklar (detaljh.) Läkare även privatprakt. El /radio/TV-service Sportanläggning, fotbollsplaner, handbollshall ishockeyhall, bowlinghall, gymnasiksal, tennishall, ridhus, skidbacke, skidlift, simbassäng, badhus Vårdhem för långtidssjuka Gy mnasieskola Nyinrättat naturreservat är för turisterna som strövområde ett riksintresse.
mot · FY021692 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökat bidrag till halvskyddad sysselsättning. Arbetsförmedlingen kan på olika sätt medverka till en bättre anpassning av arbetet och arbetsplatsen till handikappades och äldres förutsättningar. Det kan bl. a. ske genom ekonomiska bidrag till arbetsgivare och arbetstagare. Även egna företagare och fria yrkesutövare, vilka är handikappade, kan få vissa bidrag. Halvskyddat arbete kan ordnas vid företag, kommuner, landsting och statliga affärsdrivande verk, som anställer personer med handikapp vilka annars inte skulle ha fått arbete i öppna marknaden. Bidraget är av arbetsgivarens lön inklusive semesterersättning, men ej sociala förmåner. Företag, kommuner och landsting men inte affärsdrivande verk kan få bidrag för redan anställda. För den halvskyddade sysselsättningen föreslås en fördubbling av anslaget i årets budgetproposition. De s. k. anpassningsgrupperna har här en viktig funktion att fylla. Fn sådan grupp består av representanter för arbetsgivaren och arbetstagarna samt en representant för arbetsförmedlingen. Gruppen har till uppgift att försöka förändra arbetsplatsen och arbetsuppgifterna, så att personer med arbetshandikapp kan få anställning. Det finns anpassningsgrupper vid 4 300 arbetsplatser. Från heter det bl. Även om arbetet i anpassningsgrupperna på många håll ännu inte nått den omfattning som krävs för verkningsfulla resultat är erfarenheterna från arbetet i aktiva grupper så goda att det understryker det nödvändiga i en förstärkning av verksamheten. Men en urholkning av bidraget till arbetsgivarna sker så att säga bakvägen. utgår alltså bidrag för halvskyddade arbetsplatser av kontantlönen inklusive semesterersättning. Däremot utgår inget bidrag till täckande av de sociala kostnaderna. utgjorde därför bidraget av den totala arbetskraftskostnaden inklusive sociala kostnader enligt lag eller kollektivavtal. Genom sin konstruktion har värdet av bidraget successivt minskat på grund av att lie sociala kostnaderna, arbetsgivaravgiften m. m. ökat . Således motsvarade bidraget av den totala arbetskraftskostnaden. Det är angeläget för både arbetsgivare och arbetstagare att bidragsrelationen återställs till de ursprungligen avsedda , om detta system med halvskyddad sysselsättning skall få full effekt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att bidrag till halvskyddade arbetsplatser skall beräknas på hela arbetskraftskostnaden och således utgöra av kontantlön, semesterersättning och sociala kostnader. () i Stenkyrka ANNA-L1SA () i . () i
mot · FY021694 · 1975-01-27 00:00:00 — om sammanförande av den arbetsrättsliga lagstiftningen till en arbetsbalk. har det tillkommit en mängd nya arbetsrättsliga lagar, bl. a. lagar om anställningsskydd och anställningsfrämjande åtgärder, lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, lagen om rätt till ledighet för utbildning och lagen om rättegång i arbetstvister. Ytterligare lagstiftning kan väntas i fråga om förhandlingsrätt och kollektivavtal samt på arbetsmiljöns område. Det är viktigt att den arbetsrättsliga lagstiftningen görs så lättillgänglig som möjligt. Ett sätt att främja detta är att reglerna så långt möjligt systematiseras och samordnas i ett enhetligt lagverk, en arbetsbalk. På liknande sätt förfor man med socialförsäkringslagstiftningen. lagar om sjukförsäkring och pensionering m. m. stiftats, sammanfördes reglerna slutligen i lagen om allmän försäkring. Det är önskvärt att arbetet på en arbetsbalk sätts i gång , så att information och tillämpning av nya materiella bestämmelser kan göras med utgångspunkt i det övergripande lagverket. har ännu kvar vissa uppgifter beträffande bl. a. informationsfrågor. 1 och för sig är det tänkbart att kommittén får till uppgift att utarbeta den föreslagna arbetsbalken. En annan möjlighet är att arbetet får utföras inom . Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sammanförande av den arbetsrättsliga lagstiftningen till ett enhetligt lagverk. GOTAB 75 8858 S 1975
mot · FY021696 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om rätt till ledighet för fullgörande av offentliga uppdrag. Den representativa demokratin vilar på principen att alla genom den allmänna rösträtten skall ha möjligheter att utse företrädare i beslutande organ. Detta förutsätter att alla valbara i princip har likvärdiga möjligheter att ställa upp som representanter i beslutande organ. Utvecklingen n^r det gäller offentliga organs sätt att arbeta har medfört att ökade krav ställs på de förtroendevalda att ta arbetstid i anspråk för fullgörande av sina uppdrag. Bland annat har kommunsammanslagningen fått denna följd. Risken är uppenbar att det endast blir vissa yrkeskategorier som blir folkvalda representanter. Framför allt är det de kollektivanställda som har svårigheter att sätta av tid för förtroendeuppdrag. En utveckling, som får som resultat att kollektivanställda i ökad utsträckning undviker förtroendeuppdrag, måste aktivt motarbetas. Den största svårigheten när det gäller att ta tillräcklig tid i anspråk för förtroendeuppdrag torde de kollektivanställda uppleva genom att de därmed riskerar att minska sina möjligheter att nå attraktiva sysselsättningar. Avancemangsmöjligheter och den enskildes möjligheter att erhålla den sysselsättning på arbetsplatsen som han eftersträvar kan ofta påverkas i negativ riktning. Det är naturligtvis svårt att lagstiftningsvägen påverka de inre följderna av en arbetstagares bortovaro från sin arbetsplats på grund av att han/hon utsetts till förtroendeman. föreligger i avtal mellan arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer regler för hur bortovaro för fullgörande av förtroendeuppdrag skall bedömas. Reglerna är emellertid olika, och det finns grupper som står helt utanför kollektivavtal. För att en enhetlig bedömning skall tillämpas på svensk arbetsmarknad, ser vi det som angeläget att en lagstiftning kommer till stånd som ger rätt till ledighet för fullgörande av offentliga förtroendeuppdrag. Denna lag bör också innehålla föreskrifter som motverkar diskriminering av arbetstagare till följd av att denne blivit folkvald. beslutade om rätt för anställda till ledighet för utbildning och om förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Det är undertecknade motionärers uppfattning att en lag om rätt till ledighet för fullgörande av offentligt uppdrag på ett likartat sätt skulle bidra till att den demokratiska utvecklingsprocessen fortskrider. Med åberopande av vad som anförts hemställs att begär att regeringen låter utreda och framlägga förslag till lagstiftning om rätt till ledighet för fullgörande av offentliga uppdrag i enlighet med vad som angivits i motionen.
mot · FY021697 · 1975-01-27 00:00:00 — om ersättning till omlokaliserad ensamstående tjänsteman för dubbel bostadskostand, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1755 hemställs 1. att hos regeringen begär initiativ till sådan ändring av villkoren för omlokaliserade tjänstemän att särbehandlingen av ensamstående upphör, 2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av systemet för ekonomiskt stöd åt eleverna vid arbetsmarknadsutbildning att särbehandlingen av ensamstående upphör.
mot · FY021698 · 1975-01-24 00:00:00 — av och i KU om barnuppfostran som merit vid tjänstetillsättning. Vid tjänstetillsättningar brukar de sökande meritvärderas, och härvid brukar som tungt vägande merit räknas fullgjord tjänstgöring inom verksamhet med betydelse för den aktuella tjänsten. På grund av barnsbörd och hemarbete med uppfostran av barn förlorar många svenska kvinnor meriteringsår under en mycket aktiv del av sitt liv. Då dessa kvinnor efter det barnen vuxit upp söker tjänster i konkurrens med sina jämnåriga manliga kolleger, finner de sig distanserade och blir ofta utslagna. Vid antagning till vissa utbildningar räknas redan vård av såväl egna som andras barn som merit. Barnavårdande år borde för såväl kvinnor som män räknas som meritvärderande tjänstgöring. Ett genomförande av ett sådant meritvärderingssystem vid tjänstetillsättningar skulle underlätta för kvinnorna nå arbetsmarknaden. Det skulle sannolikt även bidra till att ändra attityden till värdet av barnavårdande uppgifter i hemmet. Därigenom skulle förmodligen fäder i större utsträckning än f. n. på arbetstid åtaga sig dessa uppgifter. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att regeringen tar initiativ till att regler för meritvärdering av barnavårdande tjänstgöring i hemmet utformas. /ENKEL (fp) ()
mot · FY0217 · 1975-01-10 00:00:00 — om skärpt realisationsvinstbeskattning vid försäljning av aktier. Det är förvisso icke så att vårt nuvarande skattesystem fördelar skattebördorna på ett rättvist sätt. Det är, kort uttryckt, i stället så att vi erlägger skatt icke efter betalningsförmåga utan efter förmåga att deklarera och förmåga att använda rätta experter på - i bästa fall - lagliga metoder att undandraga skatt. Ingen reform kan längre vara mera angelägen än tillskapandet av ett radikalt nytt skattesystem, som återupprättar rättvisa och jämlikhet inom beskattningen. I avvaktan på en genomgripande skattereform bör de mera skriandeorättvisorna kunna mönstras ut utan ytterligare dröjsmål. Hit måste utan tvivel räknas den relativt lindrigare beskattningen av vissa slag av arbetsfri inkomst; främst i åtanke kommer här vinst vid icke yrkesmässig försäljning av aktier och inkomst av kapital i form av räntor. Ingen torde med fog kunna göra gällande att det är en akt av rättvisa att exempelvis hårt, slitsamt och måhända hälsovådligt arbete i ett gruvschakt från skattesynpunkt skall bedömas hårdare än utkvitteringen av upplupen ränta på undanlagda medel. Om denna ur rent allmänna moraliska aspekter strängt taget otillbörliga bedömning skall kunna motiveras, måste detta uppenbarligen ske med åberopande av andra bevekelsegrunderän rättvisans och jämlikhetens. Vanligen hänvisas då till samhällsnyttan, det enskilda sparandets gynnsamma effekter som ett konjunkturpolitiskt redskap. Det är ett ohållbart argument, eftersom konjunkturutvecklingen lika ofta måste betrakta sparandet som en fiende som av statsmakterna bekämpas med hjälp av konjunkturstimulerande medel i akt och mening att få pengarna i omlopp. Konjunkturpolitiken och skattepolitiken råkar därvid hamna på kollisionskurs, vilket är menligt från många synpunkter och - inte minst - är ägnat att undergräva förtroendet för att landet styres med tillbörlig respekt för logik och konsekvens. Det borde vara svårt att vinna gehör för uppfattningen att den som gör en extra arbetsinsats skulle vara mindre samhällsnyttig än den som, ekonomiskt lyckligt lottad, förmår sätta in pengar på sparkonto. Trots detta beskattas arbetsinkomsten fullt ut, ränteinkomsten endast delvis. Den som framgångsrikt spekulerar i aktier gynnas av skattelagstiftningen och befrias från skyldigheten att erlägga skatt för hela vinsten. Från skattesynpunkt favoriseras spekulation och diskrimineras arbetsprestationer. Detta måste framstå som oacceptabelt. Med åberopande av det anförda föreslår jag att måtte besluta att av regeringen begära förslag till sådana ändringar i skattelagstiftningen, att de lindringar i beskattningen sorn nu förekommer beträffande vinst vid icke yrkesmässig försäljning av aktier och beträffande visst slag av inkomst av kapital undanröjes.
mot · FY021701 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till ledighet vid barns födelse och vid adoption. Med hänvisning till vad som anförts i motionen nr 1242 hemställes att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådan lagändring att såväl män som kvinnor ges lagstadgad rätt till tjänstledighet i samband med att ett barn föds i familjen, liksom i samband med adoption, intill dess att barnet fyller . . ÅSLING (c) () i Glömminge Nr 1701 -1707
mot · FY021706 · 1975-01-01 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till ledighet vid barns födelse och vid adoption. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1256 hemställes att beslutar att hos regeringen begära förslag till förlängning av den lagstadgade rätten till tjänstledighet i samband med att barn föds eller i samband med adoption, i enlighet med vad som framförts i motionen. RÖLE W1RTEN (fp) /ENKEL (fp)