mot · FY02534 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om objektiviteten i skolundervisningen. I propositionen 1975:1, bilaga 10, hävdar föredraganden att läroplanerna ger utrymme för ett ökat engagemang från organisationer och föreningsliv i skolans vardag och att det är viktigt att dessa möjligheter tas till vara. Även om vi ifrågasätter om detta påstående om läroplanerna är riktigt delar vi föredragandens uppfattning att det förhållandet att de flesta elever numera tillbringar sin ungdomstid i skolsystemet gör det angeläget med en intensifierad information om och kontakt med det samhälle de som vuxna skall vara verksamma i. Det är dock, enligt vår mening, otillfredsställande att klara riktlinjer för organisationernas medverkan i skolan saknas. Detta har haft till följd att man på många håll möter tankar om en utvidgad samverkan mellan skola och samhälle med utpräglad misstro och fruktan för obehörig påverkan av barn och ungdom från framför allt politiska organisationer. Det är angeläget att statsmakterna preciserar sin ståndpunkt härvidlag. De riktlinjer för skolans undervisning som slås fast i läroplanerna bör gälla all skolans verksamhet. Sålunda heter det i läroplanen för (s. 41): Undervisningen skall vara objektiv, dvs. allsidig Kravet på allsidighet blir särskilt aktuellt, när det gäller att skildra livsåskådningar, ideologier, värderingar och över huvud taget kontroversiella synpunkter. Om detta anpassas på den medverkan som lämnas av organisationer med olika åsiktsinriktning, bör det innebära följande: då en organisation erbjuder sig att komma till skolan, skall en inbjudan att medverka riktas till samtliga andra inom samma verksamhetsfält. Organisationerna skall vara väl förtrogna med skolans mål och riktlinjer. Att utsträcka kravet på objektivitet och balans dithän att samtliga organisationer skall medverka vore olyckligt; en vägran från en organisation skulle då medföra att all organisationernas verksamhet i skolan förhindrades. Emellertid har skolan skyldighet att tillse att eleverna får en korrekt bild av den politiska och fackliga verksamheten i samhället. Viss hänsyn måste därför tas till olika organisationers ekonomiska och personella förhållanden så att inte en stark organisation otillbörligt gynnas på svagares bekostnad. I skolstadgan 5 kap. 1 § heter det: Arbetet i anpassas efter elevernas ålder samt varje elevs förutsättningar. Och i läroplan för uttalas (s. 41): Inom de gränser och med de förutsättningar, som läroplanen anger, bör valet av lärostoff och verksamhet i undervisningen ske med hänsyn till elevens utvecklingsnivå och erfarenhetsbakgrund. Kursplanernas föreskrifter för ämnen i olika årskurser har självfallet sin grund i ett beaktande av elevernas mognad. Ett mera systematiskt studium av samhällets uppbyggnad sker således först i årskurs 7 och därefter. Även de politiska ungdomsorganisationerna synes finna att åldersgränsen 13 ä är lämplig då det gäller politisk information och verksamhet; i regel är medlemsåldern lägst . För de flesta föräldrar framstår det som synnerligen stötande att elever i skolan utsätts för något som kan betecknas som politisk indoktrinering. Det bör enligt vår mening klart uttalas att verksamhet med hjälp av politiska organisationer i skolan får äga rum först på högstadiet. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att 1. uttalar att de riktlinjer för skolans undervisning avseende objektivitet som anges i läroplanerna skall gälla all skolans verksamhet, 2. uttalar att medverkan i skolan av politiska organisationer får ske först på högstadium, 3. hos regeringen begär att anvisningar i anslutning till beslut härom meddelas berörda parter.