mot · FY021633 · 1975-01-02 00:00:00 — av m. fl. om bidrag till för forskning och utveckling. började ett ökat intresse växa fram i för bättre kontakt med den snabba japanska utvecklingen. erhöll till exempel medel från Riksbanksfonden för att stationera en kontaktman i med huvuduppgift att följa den japanska tekniska utvecklingen och rapportera om den till intresserade i . Genom bidrag från () och senare Styrelsen för teknisk utveckling (STU) kunde också sända till svenska expertgrupper inom olika områden, t. ex. petrokemi, elektronik och transportteknik samt ge stöd åt svenskar som studerat japanska i , så att dessa under kunde bedriva språkstudier i liksom visst forskningsarbete. 1 slutet av fann IVA, och att de önskade en ökad satsning på . För att få en så effektiv och bred kanal som möjligt för bättre Japankontakter bildades därför 1971 den för forskning och utveckling (SJF) av nämnda tre organisationer. Ungefär bildades i en (), som har till mål att förstärka de japanska kontakterna med . knöts nära till det japanska industriförbundet . Den svenska stiftelsens sekretariat, bestående 1974/75 av 1/2 handläggare + sekreterare, är förlagt till lVA:s hus på . På detta sätt har stiftelsens arbete kunnat samordnas med den teknisk-vetenskapliga attachéverksamheten, som finansieras av STU och IVA. Det teknisk-vetenskapliga attachékontoret i har på detta sätt också blivit en viktig länk i stiftelsens verksamhet, inte minst för kontakter med JSF och med japanska bidragsgivare. har attachén genom SJF och JSF fått bra introduktion till förvaltning och företag i . Stiftelsens mål och medel Stiftelsen har under de gångna tre årens försöksverksamhet kunnat konstatera att kunskapen om och om japansk utveckling är skrämmande låg i . blir det allt väsentligare att vi skaffar oss bättre förståelse för . Den tekniska och industriella utvecklingen där är snabb. Möjligheterna att öka de kommersiella förbindelserna med synes vara goda. Svenska tekniska produkter har fortfarande goda möjligheter att finna avsättning i . Vidare finns förutsättningar för en väsentligt ökad handel med licenser. skiljer sig mycket från de länder med vilka av tradition har nära förbindelser. Detta gör att man i har betydligt större barriärer att övervinna för givande Japan-kontakter än för kontakter med länder som och . Det krävs alltså speciella åtgärder i fallet . Vi måste se till att goda möjligheter vidareutvecklas för att studera japanska. Detta gäller inte minst för tekniker och ekonomer. Det är också nödvändigt att svenskar som har eller kan förväntas få förbindelser med inom olika discipliner (ekonomi, kultur, handel, industri, teknik och vetenskap m. erbjuds bättre möjlighet att följa vad som händer i och även att sätta sig in i sorn samhälle. för forskning och utveckling har i samverkan med sina huvudmän haft som målsättning att pröva olika metoder för att uppnå bättre kunnande om . Detta har skett genom o stipendieförmedling längre för språkstudier, kortare för ämnes studier, o projektsamverkan, o seminarier och konferenser, o delegationsresor, o informationsförmedling genom nyhetsbrev och rapporter, o kontaktförmedling. Stiftelsens verksamhet har , som nämnts, varit av försökskaraktär. Detta har medfört att man inte etablerat någon fixerad finansieringsform. Man har sökt och erhållit anslag från en rad olika håll. En kort presentation ges här nedan hur nödvändiga medel har anskaffats. erhöll stiftelsen information om en nybildad japansk fond, () med uppgift att ge initialstöd till verksamhet som gagnar internationellt utbyte och internationell förståelse. Stiftelsen sökte anslag och har för åren 1972/73, 1973/74 och 1974/75 fått 75 000, 60 000 resp. . för stipendier och för konferensverksamhet. Fortsatt stöd från JWECA till stiftelsen synes möta svårigheter, då JWECA endast bidrar till nya projekt. För finansiering av det lilla sekretariatet har bidrag erhållits från Styrelsen för teknisk utveckling. Detta bidrag uppgår 1974/75 till . Genom bidrag från industrin har stiftelsen tillförts . , vilket använts dels för att täcka sekretariatskostnader, dels för att finansiera delar av stipendieprogrammet. Vidare har för stipendieprogrammet /74 bidrag erhållits från STU och NFR med tillsammans . beslöts att bidrag som skulle gå till IVA:s forskarutbyte med särskilda länder administrativt sett skulle gå direkt över riksstaten för att IVA inte skulle behöva söka anslag från en rad statliga organ. Denna förändring av finansieringssystemet ledde till att STU förklarade att bidrag till SJF för forskarutbyte också borde tas ur de medel som IVA disponerar för utbyte med särskilda länder. Efter samråd med beslöts det att IVA skulle kunna disponera . /75 för delfinansiering av SJF:s stipendieprogram. För direkta projekt har bidrag erhållits både från STU och från industrin. Av ovanstående redogörelse framgår att stiftelsens finansiering är mycket komplex, vilket innebär svårigheter för den långsiktiga planeringen och en svår belastning i sekretariatets löpande verksamhet. Bidrag måste sökas från många håll, rapportering måste ske etc. Stiftelsen och dess huvudmän söker därför finna en finansieringsform som tillåter ett effektivare främjande av ett ökat Japan-kunnande. Dessutom vore det angeläget att andra ämnesområden än det teknisk-vetenskapliga i ökad utsträckning skulle kunna tas upp i stiftelsens program. Hittillsvarande anslagssituation med störst stöd från STU och industrin har nämligen medfört att stiftelsen främst kommit att ägna sig åt teknik och naturvetenskap, vilket är en något för snäv inriktning för den verksamhet som de tre huvudmännen vill genomföra. Planer för verksamheten 1975/76 Stiftelsen och dess huvudmän finner, som framgått ovan, att det är angeläget att verksamheten /76 kraftigt intensifieras så att stiftelsen kunna svara upp mot det latenta behov som föreligger. Härvid bör nuvarande sekretariat förstärkas så att det får två handläggare och en sekreterare. Den ene tjänstemannen skulle svara för löpande administrativa frågor, för omhändertagande av besökande japanska experter, för anordnande av mindre seminarier och möten, för ett nyhetsblad Japannytt samt för allmänna upplysningar (inkl. föredrag). Den andre skulle initiera, underlätta och följa upp bilaterala svensk-japanska projekt (t. ex. betr. Problems of ), svara för forskarutbytes- och utbildningsfrågor samt för framtagning av informationsmaterial om . Han skulle också vara kontaktman gentemot JSF. Vidare bör den allmänna utbytesverksamheten byggas ut genom utökat stipendiatutbyte. Även projektverksamheten borde 1975/76 bedrivas i en väsentligt större skala än . har sekretariatet bara haft ekonomiska och personella resurser att driva två projekt . Det vore angeläget att komma upp till 5 projekt 1975/76. Kostnader för verksamheten 1975/76 Stiftelsen uppskattar kostnaderna /76 till följande: Personal (2 handläggare + 1 sekreterare) 225 000 50 000 5 000 280 000 Stipendieverksamhet Seminarier och konferenser Information (rapportproduktion) 150 000 45 000 50 000 160 000 Projektverksamhet (inkl. delegationsresor) Finansiering av verksamheten 1975/76 Stiftelsen finner det naturligt och önskvärt att anslag direkt över statsbudgeten utgår för att täcka hälften av sekretariatskostnaden, större delen av stipendieprogrammet och rapportverksamheten samt delar av konferensverksamheten, t. ex. konferenser om det Moderna Samhällets Problem. Stiftelsen får på detta sätt möjlighet att arbeta långsiktigt och inom ett mycket brett spektrum av frågor för utökat kunnande om . Direkta mindre anslag från olika anslagsgivare skulle innebära ett mycket komplicerat finansieringssystem och kraftigt medverka till ett dåligt utnyttjande av tillförda resurser. Stiftelsen avser att söka utverka industristöd till av sekretariat, stipendieprogram, seminarie- och rapportverksamhet samt för visst projektstöd. Härutöver kommer industrin att belastas med att vid deltagande i resor och andra arrangemang inom SJF:s ram själv få stå för de egna deltagarnas direkta kostnader. Vid genomförande av konkreta större projekt inom forskning och teknisk utveckling torde det vara lämpligast att för varje enskilt fall söka finna lämplig finansieringsform, t. ex. anslag från STU, BFR, NFR. Enligt vår mening är det uppenbart, att SJF:s verksamhet har stor betydelse för många skilda aktiviteter i , och med anledning härav borde staten via budgeten ta på sig en del av kostnaderna för stiftelsens verksamhet. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att såsom bidrag till för forskning och utveckling anvisar . för /76. PER () ()