mot · FY02905 · 1975-01-24 00:00:00 — Satsningen på de alternativa energikällorna måste ligga på en mycket hög nivå. Alternativ energiproduktion och effektivt utvecklingsarbete på energianvändningsområdet kommer att innebära att oljans betydelse som energikälla avsevärt kan reduceras. Ett utvecklingsarbete efter de riktlinjer som anförs i motionen kommer att kräva avsevärda resurser både personellt och ekonomiskt. Det gäller insatser från grundforskningsnivån till ett kommersiellt utnyttjande av alternativa energikällor och ett utvecklande av metoder i energianvändningen. 1 detta kommer försöksanläggningar att utgöra en betydelsefull del. Dessa insatser måste ställas mot de investeringar som görs på konventionell energiteknik. Avsevärda samhälleliga resurser måste ställas till förfogande för detta utvecklingsarbete. Under i första hand en treårsperiod måste en betydande satsning göras för en energipolitik med målsättningar som anges ovan i motionen. De tekniska hjälpmedel, som successivt utvecklats för produktion av viktiga varor och tjänster, är en grund för vår levnadsstandard och välfärd. Genom mekaniseringen har människans kroppsarbete till stor del kunnat ersättas med maskinell produktion. Maskiner har i allt större utsträckning kunnat användas för tunga, smutsiga, farliga och påfrestande arbeten. De geografiska avstånden har allt bättre kunnat bemästras genom trafikapparatens utveckling. Allt bättre möjligheter har skapats för uppvärmning av våra bostäder. Produktiviteten har ständigt och successivt kunnat ökas. Hela denna utveckling har byggt på en ständigt ökad användning av energi, såväl för frambringande av maskiner, instrument och anläggningar som för driften av dem. Det är för vår välfärdsutveckling angeläget med en effektiv användning av och en god hushållning med den energi, som vi kan utvinna till vårt förfogande. Såsom understrykes i motionen är det från flera utgångspunkter nödvändigt att energipolitikens grunder omprövas. Den huvudsakliga energikällan i världen nu är oljan. Energikonsumtionen i vårt land är till baserad på importerad olja. Särskilt från nedannämnda utgångspunkter krävs en omläggning av energipolitiken. När vårt land som är starkt beroende av utländska energikällor, främst oljan, innebär det risker för att vi inte får full utrikespolitisk handlingsfrihet. Strävandena måste inriktas på att i väsentligt ökad utsträckning få fram inhemskt producerade bränslen. Kärnkraftsproduktion betyder vid nuvarande betingelser inte ett minskat utlandsberoende. Vårt land har en mycket hög energikonsumtion, flerfaldigt högre än utvecklingsländerna. Vår energikonsumtion har ökat med 4 , dock med undantag , då en minskning i energikonsumtionen kunde uppnås. Med den teknik, som för överskådlig tid står till förfogande, är det omöjligt att tänka sig, att alla människor, dvs. även , skulle kunna ha samma energikonsumtion som vi. Men utvecklingen i världen kräver obevekligen att får tillgång till ständigt ökad energi. Vårt land liksom övriga i-länder måste därför inrikta sig på att bryta ökningen i energikonsumtionen och nå fram till en konsumtionsnivå. Energikonsumtionen nu är baserad på i huvudsak fossila bränslen, främst olja och kol. Med tillgänglig teknik medför denna konsumtion ökande miljöproblem, t. ex. genom föroreningar i naturen genom spridning av koldioxid och svaveldioxid. Kärnkraften medför från dessa utgångspunkter särskilt allvarliga problem. Vi måste ta ansvaret för att kommande generationer får betingelser att leva på jorden. En långsiktigt hållbar energipolitik måste därför inriktas på att störande ingrepp inte får ske i ekologin, dvs. De lagrade energiråvaror, som i huvudsak utnyttjas, kommer med nuvarande teknik och konsumtion att inom kortare eller vara förbrukade. Detta är en utveckling, som vi inte kan stå till svars med inför kommande generationer. Målsättningen nu måste vara att långsiktigt flytta över energiförsörjningen till kontinuerliga energikällor, såsom solenergin, vindkraften och jordvärmen. Det är väsentligt att t. ex. olja och kol bevaras som råvaror för andra nyttigheter än energi. Även kärnkraften med uranet som lagrad energi kan endast ge temporär lösning av energifrågan. Redan vid riksdag krävdes i en centermotion att en plan för hur energibehovet skall tillgodoses skulle utarbetas. Det är , senast i den aktuella budgetpropositionen, aviserat att regeringen skall lägga fram förslag till ett energipolitiskt handlingsprogram års . står vi framför allt inför uppgiften att ersätta oljan med andra energikällor. Tillgång på olja kan inte garanteras för mer än . Därtill kommer angelägenheten av att vi kan göra oss oberoende av importerad olja. Det är naturligt att uppmärksamheten härvid i första hand riktas på energiråvaror, där man har en teknik för användning tillgänglig. Kolet kan beräknas räcka under relativt än oljan. Detsamma gäller under vissa förutsättningar kärnkraften. Men något minskat utlandsberoende kan för överskådlig tid knappast nås på dessa vägar. Diskussionen nu gäller särskilt kärnkraften, som framstått som en ny möjlighet med en redan användbar teknik. Men avgörande beträffande kärnkraften måste ske med utgångspunkt i följande problemställningar. De säkerhets- och miljöproblem, som kärnkraftsproduktionen föranleder vid nu tillgänglig teknik, är väser.tligt allvarligare och farligare än vad som gäller i fråga om andra energikällor. De höggradigt radioaktiva ämnen, som ingår i kärnkraftsproduktionen, kan inte som andra gifter brytas ned i naturen inom relativt snabb tid. De skador som orsakas av radioaktivitet är väsentligt allvarligare än de som vanliga gifter föranleder. Hit hör risken för påverkan av arvsanlagen. Det är mycket svårt att garantera att utsläpp av höggradigt giftiga ämnen inte sker från reaktor, under transport, vid bränsleframställning eller vid upplagring. Det finns vid nuvarande teknik stor risk för att radioaktivt material kan läcka ut i omgivningen, såväl vid produktion som vid transport av avfallet. Det radioaktiva avfallet behåller sin höga giftighet och måste sålunda hållas under garanterat förvar . Vi har inte rätt att ålägga kommande generationer tusentals år framöver att bevaka det höggradigt giftiga avfallet från vår energiproduktion, sä att det hålls avskilt från allt levande. De med kärnkraftsproduktionen förknipppade säkerhetsproblemen ökas väsentligt vid den övergång till bridreaktorn, som skulle vara möjlig och nödvändig efter ett par årtionden. För frågan om en framtida satsning på kärnkraften är det av helt avgörande betydelse, om miljö- och säkerhetsproblemen kan bemästras på tillfredsställande sätt. Nära samband med vad som ovan anförts har det att kärnkraftsproduktion i världen ökar riskerna för att atombomber kommer att användas. Det plutonium, som blir en produkt vid kärnkraftsproduktionen, sprider atombombsmöjligheter till olika länder och grupper över hela världen. Detta betyder stora ökade risker för mänskligheten, svåra att bemästra. Man måste befara att detta skulle ge terroristgrupper möjligheter att genom stöld av plutonium skaffa och använda atombomber. Sabotage mot kärnkraftverk, som kan få mycket förödande och dödande verkningar, måste bli mycket svårt att förhindra. Vid bedömningen av en satsning på kärnkraftsproduktion måste beaktas att vid nuvarande teknik en ytterligare centralisering av samhället initieras. Detta är ett starkt skäl mot kärnkraftsproduktionen. Det skall vidare stå klart att kärnkraftsanläggningar vid nuvarande och överblick bar teknik förutsätter ett centraliserat beslutsfattande, som försvårar för demokrati och medborgarinflytande. Ett kärnkraftssamhälle måste vid nu överblickbar teknik befaras bli ett byråkratisamhälle. Det är naturligt att kärnkraften tilldragit sig särskild uppmärksamhet i ett läge då vi måste inrikta oss på att finna ersättning för oljan. Det finns redan nu en användbar teknik för kärnkraftsproduktion och i viss omfattning förekommer kärnkraftsproduktion i vårt land liksom i flera andra. Men avgörande för den framtida bedömningen måste vara om vi kan klara de särskilt allvarliga miljö- och säkerhetsproblem, som är förknippade med kärnkraften. Efter en centermotion uttalade riksdag att inga nya beslut om ytterligare kärnkraftsutbyggnad skulle fattas förrän ett säkrare kunskapsmaterial kommit fram. Vårt krav var att inte heller nya kärnkraftverk, som redan beslutats, skulle få tas i drift. Årets riksdag skall föreläggas proposition om energipolitiskt handlingsprogram. Kunskapsmaterialet i fråga om kärnkraften är alltjämt otillfredsställande, trots att omfattande utredningsmaterial lagts fram. Såsom framgår av budgetpropositionen beräknas kunna lägga fram sitt betänkande om hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall först . Detta utredningsförslag måste självfallet avvaktas innan kan ta ställning i kärnkraftsfrågan. Det absoluta villkoret för en framtida kärnkraftsproduktion måste vara att de svåra miljö- och säkerhetsproblemen löses på tillfredsställande sätt. Någon sådan lösning har inte presenterats. Ett riksdagsbeslut i denna livsviktiga fråga kan inte få bygga på lösa förhoppningar om att en lösning skall kunna nås. Kan dessa säkerhets- och miljöproblem inte till fyllest lösas, måste kärnkraften ersättas med andra energikällor. uttalade att inga beslut att bygga ut kärnkraften ytterligare bör fattas förrän ett nytt, allsidigt beslutsunderlag, innefattande bl. a. information om forskningsresultat och utvecklingstendenser har förelagts . För vår del finner vi att inget har inträffat som ger oss anledning ändra den inställning vi gett uttryck för års riksdagar och som senast framgår av reservation nr 3 till näringsutskottets betänkande 1974:26. Vi anser sålunda att inget nytt kärnkraftverk får tas i drift och att inget nytt kärnkraftsbygge får igångsättas förrän ett nytt allsidigt beslutsunderlag har framlagts och prövats av . Utöver det beslutsunderlag som kommer att presenteras av regering och myndigheter kommer vi vid vårt ställningstagande till ett eventuellt utnyttjande av kärnkraften att ta betydande hänsyn till de slutsatser som dras i de många studiecirklar som studerar energiproblematiken. I nuvarande läge mäste energipolitiken enligt vår mening inriktas på särskilt två viktiga uppgifter. Energisparandet måste effektivt främjas. Det gäller att skapa ett energisnålare samhälle och näringsliv, en effektivare energianvändning. Det kan inte vara någon naturlag, att vi måste öka energiförbrukningen med flera procent. Sparframgången 1974 är ett bevis för detta. Energibeskattningen bör formas så att sparsyftet främjas. Samhället måste väsentligt kraftigare än satsa på forskning om och utveckling av andra energikällor, som kan ersätta både oljan och kärnkraften. Det gäller t. ex. solenergin, jordvärmen, vindkraften, biologiska processer. Energin är såväl i fråga om försörjningen som i vad gäller miljö- och säkerhetssynpunkterna en fråga för hela världens befolkning. Vårt land kan naturligtvis inte hållas energipolitiskt isolerat från andra länder. Det är därför angeläget och nödvändigt att i de internationella samarbetsorganen aktivt verkar för den energipolitiska utveckling som vi förordat i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi1 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande den grundläggande inriktningen av ett långsiktigt handlingsprogram på energiförsörjningens område, 2. att hos regeringen anhålla om förslag till ett långsiktigt forskningsprogram som ger förutsättningar för ett samhälle huvudsakligen baserat på kontinuerliga energikällor, 3. att hos regeringen anhålla om förslag till en intensiv forsknings- och försöksverksamhet kring alternativa energikällor och nya energisystem av den omfattning och med den inriktning som anförts i motionen, 4. att hos regeringen anhålla om ett stimulansprogram för energibesparande åtgärder inom industrin med den inriktning och av den omfattning som anförts i motionen, 5. att hos regeringen anhålla om ett utvidgat bidrags- och låneprogram för energibesparande åtgärder inom sektorn byggnaders uppvärmning med den inriktning och av den omfattning som anförts i motionen, 6. att hos regeringen anhålla om ett informations- och utbildningsprogram för energibesparande åtgärder inom sektorn byggnaders uppvärmning med den inriktning och av den omfattning som anförts i motionen, 7. att som sin mening uttala vad som anförts i motionen beträffande utbyggnaden av vattenkraften, 8. att hos regeringen anhålla om utredning angående förutsättningarna att i ökad utsträckning använda kol för energiförsörjningen, 9. att hos regeringen anhålla om förslag till program för att initiera särskilda energianalyser i enlighet med motionens riktlinjer, 1 (Se även motion 1975:687.) 10. att uttala att byggnormer och bygglånebestämmelser ändras så att högre krav ställts på energibesparande åtgärder samt att alternativa metoder för dessa åtgärder ges förbättrade villkor, 11. att uttala att planerade och ännu icke beslutade investeringar - som förutsätter riklig tillgång på energi - noggrant övervägs ur energisynvinkel, 12. att uttala sig för en övergång till individuella el- och gasmätare i alla bostadshus, 13. att hos regeringen anhålla om förslag till ett omfattande program för stöd till prototyp- och demonstrationsanläggningar på energiområdet med särskild inriktning på alternativa energikällor och besparingsåtgärder. () i Lane-Herrestad () i Glömminge JAN-1VAN () i () () () () () () GOTAB 75 8649 S 1975