mot · FY02854 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om transportstöd vid uttransport av kisel. fann vid föregående års riksdag (TU 1974:6) det erforderligt att hos Kungl. begära en ytterligare översyn beträffande vilka produkter och varor som skulle omfattas av det regionalpolitiska transportstödet. Så blev också beslut. 1 årets budgetproposition redovisar kommunikationsministern resultatet av denna översyn. Glädjande nog föreslår departementschefen en ändring av gällande bestämmelser, så att fraktstöd skall kunna utgå för intransport av vissa råvaror till den kemiska industrin i stödområdet. Beträffande frågan om utfraktstöd för kisel vidhåller emellertid departementschefen sin tidigare avvisande hållning till ett transportstöd. Som motiv härför erinrar han om att stödet syftar till att vidmakthålla och skapa sysselsättningstillfällen inom stödområdet. Denna grundsyn har varit avgörande för gränsdragningen mellan råvaror och de halvfabrikat resp. färdigvaror som skall åtnjuta transportstöd och har lett till att bl. a. metaller är undantagna från fraktstöd. Visserligen, framhåller departementschefen, är kisel en icke-metall, men varan framställs i en process som i stort sett liknar dem som gäller vid framställning av vissa metaller. Med hänsyn härtill kan kisel icke anses vara kvalificerat för transportstöd, anför departementschefen. Tillverkningen av kisel i är en produktion som enligt vår mening vidmakthåller och skapar sysselsättningstillfällen i stödområdet. Karakterisktiskt för denna produktion är att -råvaran kvarts importeras i huvudsak, - reduktionsmedel i form av kol och koks importeras, -elektroder för ugnsdriften importeras, -reduktionsmedel i form av ved levereras inom stödområdet, -elkraft genereras inom stödområdet, -arbetskraft rekryteras lokalt i med omnejd. Genom kiselproduktionen i har skapats ca 100 arbetstillfällen för ugnsdriften, vartill kommer sekundära arbetsuppgifter inom skogsavverkning och transporter. I kostnadskalkylen för kisel utgör råvaran kvarts och hjälpråvaror i form av reduktionsmedel och elektroder av avsaluspriset. De av departementschefen åberopade villkoren för vad som kvalificerar en vara för fraktstöd synes därmed vara väl uppfyllda. Vad beträffar jämförelsen med framställningsprocesser för vissa metaller bör erinras om dels att kisel - som departementschefen även framhåller - icke är en metall, dels att föreskrifterna angående vilka varor som skall åtnjuta fraktstöd (§ 5 av SFS 1973:895) icke synes innehålla något villkor beträffande själva framställningsprocessen. Såvitt vi kunnat finna innehåller icke heller förarbetena till kungörelsen om fraktstöd (prop. 1970:84) något uttalande härom. Det bör för övrigt nämnas att andra kemiska produkter, vilka i enlighet med bestämmelserna om fraktstöd åtnjuter utförselstöd, framställs i processer som liknar den för kisel. Särskilt påfallande är en jämförelse med tillverkningen av kalciumkarbid. I bägge fallen är det fråga om en kemisk reaktion (reduktion) med hjälp av ett elektrotermiskt förfarande - för kisel av råvaran kiseldioxid (kvarts), för karbid av råvaran kalciumoxid (kalksten). Skall framställningsprocessen spela någon roll vid bedömningen av en varas kvalifikation för utfraktstöd - vilket vi bestämt bestrider - ligger en jämförelse med den stödberättigade kemiska produkten kalciumkarbid vida närmare till hands än med metallerna. Enligt vår mening uppfyller kisel alla krav på kvalifikation för utfraktstöd. Det bör här framhållas att ett fraktstöd för kisel icke skulle få någon prejudicerande verkan för andra varor, t. ex. metaller, som till skillnad från kisel i gällande föreskrifter uttryckligen undantas från utfraktstöd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att varuslagsavgränsningen för stöd vid uttransport av förädlade varor tolkas så, att även kisel kan erhålla transportstöd. () ()