ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021139 · 1975-01-27 00:00:00 — om vidgad rätt för markägare att ställa villkor vid tomträttsupplåtelse. Vid köpeavtal beträffande fast egendom kan köpets fullbordan eller bestånd göras oberoende av villkor av högst från det köpehandlingen upprättades. Ett sådant villkor kan t. ex. vara att försåld mark skall bebyggas. Vid upplåtelse av tomträtt får däremot tomträttens inträde eller bestånd inte göras beroende av något villkor. Detta innebär att tomträttsinstitutet begränsar kommuns möjligheter att få fram önskvärd bebyggelse på tomträttsmark. Det finns exempel på att detta förhållande utnyttjas så att personer som tilldelats tomträtt efter sin turordning i tomtkön har överlåtit tomträtten till byggnadsfirmor i spekulationssyfte. De skäl som motiverat reglerna om villkorligt köp torde i väsentliga delar gälla även vid tomträttsupplåtelse. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om sådant förslag till ändring i jordabalkens regler om tomträtt att tomträttens inträde eller bestånd får göras beroende av villkor på motsvarande sätt som vid köp av fast egendom.
mot · FY021143 · 1975-01-27 00:00:00 — om uppräkningen av underhållsbidrag. Underhållsbidrag till make eller barn räknas upp . Då tas hänsyn till den höjning av levnadskostnaderna som skett sedan den föregående år. Även de underhållsbidrag som fastställts räknas upp med samma procenttal. Detta innebär att underhållsbidrag som fastställts kan höjas mycket kraftigt. Om man inte tagit hänsyn till den förväntade höjningen då underhållsbidraget fastställdes, kan höjningen bli orimligt betungande lorden underhållsbetalande. Det rimliga vore att de underhållsbidrag som fastställts första gången endast räknas upp med ett procenttal som motsvarar den prishöjning som inträffat från det underhållsbidraget fastställdes till den . Då de underhållsbetalandes ekonomiska situation är pressad, är det önskvärt att kunna åstadkomma en ändring på denna punkt utan att avvakta pågående utredningsarbete och kartläggning av de underhållsbetalandes situation. Jag föreslår därför att beslutar om ovan angivna ändring. Vederbörande utskott torde utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar om sådan ändring av lagen om ändring av vissa underhållsbidrag (nr 680) att underhållsbidrag, fastställda före justeringen, endast skall höjas med så stort belopp som motsvarar höjningen av levnadskostnaderna från den tidpunkt då underhållsbidraget fastställdes. I* 1975.
mot · FY021144 · 1975-01-27 00:00:00 — om strandägares rätt till brygga i annan tillhörigt vattenområde. I ett timat fall har en fiskevattensägare och delägare i strandoch vattenområde vänt sig till en av landets länsstyrelser med begäran, att denna såsom överexekutor måtte låta ett antal småbåtsbryggor utöver en sådan som en annan delägare i stranden låtit själv anlägga eller tillåtit andra att hålla. Vattenlagen ger i 1 kap. 3 § strandägare rätt att hava mindre brygga, båt-, land- eller tvätthus osv. i honom icke tillhörigt vattenområde. I ett tidigare rättsfall har brygga icke tillåtits i ett notvarp. har emellertid vägrat att ingripa under hänvisning till 13 kap. 8 § att det inte skulle vara uppenbart att inte sådant byggande som ovan nämnts skulle kunna ske. Ärendet har förts upp till högsta domstolen, som upprätthållit beslut. Vattendom har sökts torst förflutit och under trycket av hänvändelsen till , men är ännu ej slutgiltigt avgjord, varför bryggorna kvarligger. Genom högsta domstolens, som det förfaller till konsekvenserna illa genomtänkta beslut, har möjlighet öppnats att kringgå vattenlagens 1 kap. 3 §. Även innehållet i 1 kap. 6 § i den av antagna jordabalken beröres. oanade möjligheter till svartbyggen i andras fiskevatten och till att driva geschäft i uthyrning av båtplatser på annans vattenområde och fiskevatten förefaller även ha öppnats. Åberopande det anförda hemstäiles att förklarar att bestämmelsen i vattenlagens I kap. 3 S och jordabalkens 1 kap. 6 § avser rätt att hålla en brygga och att det åligger överexekutor att på begäran låta borttaga överskjutande antal bryggor.
mot · FY021146 · 1975-01-27 00:00:00 — av herr förste vice talmannen m. fl. om förbud mot svenskt bistånd till i form av tobak och skrev tobakens skadeverkningar ett brev till biståndsminister och protesterade mot att SIDA skulle leverera cigaretter till de folkbutiker som drivs av befrielserörelsen i Guinea- . NTS menade i sitt brev att SIDA, trots alt cigaretterna levererades efter önskemål från PAIGC, borde ha bytt ut tobaksvarorna mot nyttigare varor. Visserligen kan rökningen ses som ett underordnat och förhållandevis obetydligt hälsoproblem i , menade NTS, eftersom det finns andra allvarligare hot mot människors hälsa. Men, skrev NTS, kommer troligen u-ländema att få möta samma problem med rökningen som en av de allvarligaste hälsofarorna på samma sätt som i-länderna i dagens läge gör det, om inte motåtgärder sätts in . brev väckte en del debatt, som bl. a. besvarades av statsrådet med synpunkterna att cigaretterna dels var en blygsam del av det totala biståndet till PAIGC - enligt uppgift ett värde av . medan hela biståndet uppgick till 15 milj. kr. - dels, som ovan nämnts, var önskade av biståndsmottagaren. Detaljerna kring det här refererade exemplet har ett värde endast för att belysa en vidare frågeställning. Skall det även i fortsättningen vara en tolererad princip i svensk biståndsverksamhet att varor, som är allmänt erkända som hälsoskadliga, skall få ingå som en del av den svenska biståndsverksamheten? Skall den svenska biståndsverksamheten bidra till ökade hälsoproblem i mottagarländerna? En tredje fråga, som inte är oväsentlig för det opinionsstöd som kan erhållas i för biståndsverksamheten, är vilken skada en sådan biståndsgivning kan åstadkomma på allmänhetens inställning lill u-hjälpen. Ett ärligt svar på dessa frågor kan knappast leda till annat resultat än ett principbeslut om att hälsoskadliga varor såsom tobak och alkohol ej får ingå som en del i den svenska biståndsverksamheten. Det vore värdefullt om kunde ställa sig bakom ett sådant principbeslut och tillkännage sitt beslut genom en skrivelse till regeringen. En klar hållning i denna fråga kunde säkert skapa ett bättre opinionsstöd hos allmänheten för den svenska biståndsverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att fattar ett principbeslut om att hälsoskadliga varor såsom tobak och alkohol ej får ingå som en del av den svenska biståndsverksamheten till . () i Agnäs
mot · FY021148 · 1975-01-27 00:00:00 — om internationella åtgärder mot diskriminering av kvinnor. antog Deklarationen om avskaffande av diskriminering av kvinnor. Den betecknades då som "en milstolpe i FN:s arbete för att främja mäns och kvinnors lika rättigheter i enlighet med stadgans bestämmelser samt principerna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. I deklarationens första artikel slås fast: "Diskriminering mot kvinnor, vilken frånkänner dem samma rätt som männen eller begränsar densamma, är fundamentalt orättvis och kränkande mot mänsklig värdighet." Hela har gått sedan denna milstolpe passerades, men fortfarande pågår arbetet att utforma en text som kan ge innehållet i deklarationen form av konvention och därmed bindande kraft för undertecknarna. Denna långa tid är så mycket mera anmärkningsvärd som artikel 11 i deklarationen dels siår fast att principen om mäns och kvinnors likaberättigande måste genomföras i alla länder i enlighet med principerna i och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, dels uttryckligen uppmanar regeringar, icke-statliga organisationer och enskilda att göra allt vad som står i deras makt för att främja genomförandet av de principer som innefattas i denna deklaration. har nått långt när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor inom vårt eget land, men vi har knappast tillräckligt aktivt verkat för att uppfylla den allvarliga maning som art. 11 riktar till oss. har av FN proklamerats som det internationella kvinnoåret. har under detta år också inträtt som medlem i FN:s kommission för utarbetande av riktlinjer för kvinnans rättigheter på olika områden. Detta är ytterligare förpliktande, inte minst då det gäller att internationellt hävda kvinnans människovärde, rätt till delaktighet i och rätt att påverka samhällsutvecklingen på samma villkor och i lika hög grad som män. Vi finner det angeläget - och helt i linje med syftet för det internationella kvinnoåret - att med kraft verkar för att pågående arbete för en planerad konvention om avskaffande av diskriminering mot kvinnor kan slutföras i avsedd tid och att förslag om en sådan konvention kan läggas till generalförsamlingen 1976. Som medlem i kommissionen för kvinnans rättigheter bör därvid ha speciella möjligheter att spela en överbryggande roll i fråga om eventuellt motsatta åsikter och därmed bidra till att ett positivt resultat nås. Vi vill i detta sammanhang endast beklaga att förslag till konvention inte kunnat läggas fram till årets generalförsamling; i så fall hade det kunnat antas under det internationella kvinnoåret. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening uttalar 1. att nationellt och internationellt på allt sätt bör verka för att kvinnor ges en med män likvärdig ställning, 2. att i FN bör verka för att förslag lill konvention om avskaffande av diskriminering mot kvinnor kan läggas fram vid 1976. /ENKEL (fp)
mot · FY021150 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om erkännande av GRUNK som . kan numera på intet sätt anses vara Cambodjas regering. Den har aldrig varit representativ för landets befolkning och behärskar inte längre dess territorium. Den faktiska regeringen i landet är GRUNK. GRUNK behärskar huvuddelen av landets territorium, med huvudstaden som enda viktiga undantag, och den stöder sin auktoritet på en lång rad massorganisationer och en bred folklig förankring. GRUNK åtnjuter dessutom ett omfattande internationellt stöd. 62 stater har redan erkänt GRUNK som . Endast med mycket knapp mariginal avvisades förslaget om GRUNK som representant för Cambodja i FN. måste officiellt acceptera den faktiska realiteten i Cambodja och erkänna GRUNK som landets lagliga regering. Att, som ibland förekommer, hänvisa till att man inte behärskar huvudstaden som ett motiv till att avstå från ett sådant erkännande är inte hållbart. Det förefaller uppenbart att det i och för sig skulle vara möjligt att erövra Pnom Penh. En sådan åtgärd har dock bedömts få så allvarliga konsekvenser, att man av hänsyn främst till stadsbefolkningen har avstått. Att mot den bakgrunden hänvisa till att GRUNK inte behärskar huvudstaden är inte bara överdrivet formalistiskt utan dessutom cyniskt. Ett sådant ställningstagande kan nästan tolkas som en uppmaning till GRUNK att försöka erövra staden, med de konsekvenser i form av förspillda människoliv och förstörelse som då skulle följa. Att officiellt betraka som Cambodjas regering framstår som fullständigt orimligt. Ungefär lika orimligt måste det vara att officiellt anse att Cambodja inte har någon regering. Om vi skulle ha den inställningen till varje stat där det förekommer inbördes stridigheter, skulle vi få ompröva våra relationer till en lång rad av de stater med vilka vi nu upprätthåller diplomatiska relationer. Det enda försvarbara är att officiellt erkänner GRUNK, den regering som behärskar den alldeles överväldigande delen av landet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att uttala att bör erkänna GRUNK som . () ()
mot · FY021151 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i och i Heden om information rörande den kristna missionens u-hjälpsinsatser. Det svenska biståndet till den tredje världen beräknas snart uppgå till . Det är därför den dag som är skäl att komma ihåg att det intresse för u-hjälp som mer och mer vaknat har sin rot i det som missionen i vår värld gjort . Att följa missionens insatser genom tiderna, det är att följa utvecklingen från ett primitivt samhälle i många till ett samhälle där man söker skapa drägliga levnadsförhållanden också åt jordens fattigaste befolkning. De svenska missionärerna har gjort en stor insats inte minst då det gäller att ge folken i och en god, grundläggande religiös och kulturell litteratur bestående av bl. a. historiska och geografiska läroböcker, grammatikaliska arbeten, ordböcker, sångböcker och biblar. Kommunikationerna mellan i-länder och måste bygga på att man förstår varandra, och hur skall man kunna förstå varandra om man inte har kontakt via ett språk. Vi anser att missionens insatser varit något av det mest väsentliga i byggandet av det fundament på vilket det svenska u-landsbiståndet ändå ytterst vilar. Det är en angelägen uppgift att ur missionens rika källmaterial få en grund för handlandet just nu och framöver. För informationen till den svenska allmänheten är det viktigt att press, radio och TV får tillgång till det svenska u-landsbistdndets bildmaterial frän den rinna begynnelsen pä och till vära dagar. bör SIDA bidra till att en bildbyrå skapas och att man där också kan få uppgifter om vilken u-landslitteratur missionsorganisationerna ger ut och var det finns tillgång till gångna tiders korrespondens mellan missionärerna i och deras uppdragsgivare i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen kräver att SIDA ges uppdrag att i samråd med de kristna samfunden sammanställa material som belyser den kristna missionens u-hjälpsinsatser i det syfte som denna motion anger. () i Fleden GOTAB 75 8746 S 1975
mot · FY021153 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl. om stöd till den eritreanska befrielserörelsen, . Utskottsbehandlingen av vår motion 658 till riksdag antyder att man från ledamöternas sida inte är bekant med de historiska fakta som måste ligga till grund för ställningstagandet i Eritreafrågan. Med hänvisning till argumentationen i denna motion vill vi understryka att är ett land och ett annat. Självklart har man i viss mån haft en kulturell gemenskap och ett handelsutbyte - i likhet med vad som har funnits och finns mellan de nordiska länderna - men anspråk på är lika felaktigt som det anspråk man hade på Somaliland med hänvisning till att somalierna hade varit herdar åt etiopierna sedan urminnes tider. Och lika absurt som om skulle göra anspråk på eftersom det finns många finländare som arbetar i . koloniserades som land av , vilket sanktionerades av stormakterna 1889. Det var under denna epok som det nuvarande etiopiska kejsardömet utökade sina landområden och fick sina nuvarande gränser, bl. a. den mot . Efter den italienska kolonialmaktens sönderfall administrerades landet av . När de segrande stormakterna efter slut skulle besluta om de forna italienska koloniernas öde, blev Somaliland och självständiga stater medan man inte kunde enas om Eritreafrågans lösning, trots att det redan då fanns en rörelse inom landet för nationellt oberoende. Vi vill poängtera att trots att gjorde klara anspråk på beslöt att landet skulle ingå i en federation med , varvid skulle konstituera en autonom enhet, försedd med sin egen valda församling, budget, rättssystem och flagga. Det var denna konstitutionsurkund som egenmäktigt satte sig över när han utropade de etiopiska rättsorganen och det etiopiska parlamentet till federala organ och i och med detta olagligen och mot FN:s beslut koloniserade . Det finns de som hävdar att man får avvakta och se hur utvecklingen i blir under den nuvarande regimen innan man tar ställning i Eritreafrågan. Men nationella självständighet måste ses oberoende av inre utveckling. Regeringen i har dessutom visat sig fortsätta kolonialkriget mot eritreanerna, och man har till och med betydligt ökat sina truppenheter i . En väsentlig upprustning av militärapparaten har skett på bekostnad av de utlovade reformerna och hjälpen åt den svältande befolkningen på landsbygd. Vårt partis ståndpunkt är att den eritreanska befrielserörelsen, , som redan utvecklat ett arbete i de befriade områdena i syfte att uppnå social och ekonomisk utjämning för sitt folk i det nationella programmets anda av demokrati och rättvisa, förtjänar allt stöd. Man har bl. a. med hjälp av en läkare och ett antal utbildade sjukskötare byggt upp förutsättningar för hälso- och sjukvården i de befriade områdena. Vårt partis ståndpunkt är även att ELF:s krav på ett tillbakadragande av de etiopiska trupperna från måste stödjas. Likaså måste slås fast rätten för det eritreanska folket att självt, utan inblandning av främmande stater, bestämma om sin framtid. Med hänvisning till det anförda föreslås att under C 2, Bilaga 5 i budgetpropositionen, beslutar anvisa ett belopp av . till eritreanska befrielserörelsen, . (vpk) i (vpk) i
mot · FY021155 · 1975-01-27 00:00:00 — om svenska insatser i internationella organ för att avskaffa dödsstraffet. Dödsstraffet och därmed sammanhängande frågor har behandlats såväl av olika organ i FN som av . Det är en av FN:s mer segslitna frågor, och intresset för att åstadkomma beslut om upphörande av avrättningar har varit begränsat. Från har vi varit initiativtagare och pådrivande i frågan. har emellertid frågan fått en alltmer undanskymd behandling i FN. 1971 behandlades frågan i FN:s utskott för sociala, humanitära och kulturella frågor, det s. k. tredje utskottet. Debatten blev då mycket kort på grund av tidsbrist. 1972 behandlades frågan i samma utskott. Man ifrågasatte då från svensk sida möjligheterna att påräkna uppmärksamhet av utskottet så länge frågan ingick som ett avsnitt i ECOSOOs omfångsrika rapport. 1973 behandlades dödsstraffet i ECOSOC, och man beslöt därvid att företa ytterligare vetenskapliga undersökningar i frågan. har någon vidareutveckling av frågan ej skett i FN. Det är angeläget att arbetar vidare i de internationella organen för avskaffande av dödsstraffet. Strävan bör vara att få upp frågan som särskild punkt på FN:s generalförsamlings dagordning för debatt och beslut. Arbetet bör dock bedrivas så att största möjliga uppslutning kan vinnas med bästa möjliga resultat. I artikel 3 till FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna slås fast att envar har rätt till liv. Rätten att leva är oförytterlig för varje människa. Och målet måste vara att dödsstraffet upphävs så att rätten till liv blir garanterad. Även om det är en lång väg att gå innan dödstraffet avskaffats i världen måste vi arbeta vidare med alla medel som står oss till buds. Artikel 3 om varje människas rätt till liv och vårt samhälles uppslutning kring denna uppfattning är förpliktande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som ett stöd för fortsatt kraftfullt agerande i frågan om dödsstraffet som sin mening uttalar nödvändigheten av att intensifierar sina ansträngningar i de internationella organen för att avskaffa dödsstraffet i världen.
mot · FY021157 · 1975-01-27 00:00:00 — om ökad u-hjälp i form av varor och tjänster från svenska företag. Det är med tillfredsställelse vi kan konstatera att det av uppsatta målet för u-hjälpen nu har uppnåtts. Formerna för den svenska u-hjälpen bör emellertid med hänsyn till förhållandena i vårt eget land kontinuerligt kunna bli föremål för omprövning. De starka opinionsyttringar som kom till uttryck i demonstrationer för en ökad u-hjälp genom användande av ett svenskt spannmålsöverskott bör givetvis beaktas. Såväl kvalitets- som prismässigt är svenska produkter i hög grad konkurrenskraftiga på världsmarknaden. En ökning av den bundna delen av biståndet som utgår bilateralt bör därför kunna ske utan att det för mottagarländerna kommer att medföra någon försämring. Genom att upphandlingen ombesörjes av svenska myndigheter skapas garanti för att de administrativa kostnaderna blir så låga som möjligt. Om det skall vara möjligt att fortsätta med ökningen av u-hjälpen måste givetvis denna ha en bred förankring i det svenska folket. En sådan förankring torde inte vara möjlig om man inte skapar garantier för att de svenska pengarna används på ett effektivt sätt. Med stöd av det anförda hemställes att uttalar sig till förmån för att en ökad andel av den svenska u-hjälpen bör utgå i form av varor och tjänster från svenska företag. 75 8747 S 1975
mot · FY021158 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder för höjd mjölkproduktion i . Från sida har vid upprepade tillfällen och senast i en partimotion till riksdag understrukits vikten av att åtgärder vidtas för att höja jordbruksproduktionen i . I linje med denna strävan vill vi i detta sammanhang särskilt peka på de möjligheter som erbjuds att höja mjölkproduktionen i . Den inhemska mjölkboskapen i har som regel en jämförelsevis låg mjölkavkastning. Som exempel kan nämnas att en ko av Seburas i allmänhet inte kan producera fyraprocentig mjölk medan en svensk låglandsko lämnar i genomsnitt uppemot fyraprocentig mjölk . Genom korsning med svensk låglandsboskap kan avkastningen höjas till /år hos u-landskon under första laktationsperioden och under de andra ända /år. Dessa resultat har framkommit vid försök i samband med och i bl. a. och . En stor fördel är även att korsningsavkomman visat sig klara sig bra i det där rådande klimatet och likaså på det i dessa länder producerade fodret. En fortsatt korsningsutveckling kan därför anses mycket betydelsefull för försörjningen. Det finns 200 000 doser av sperma från svenska låglandstjurar, vilka bedöms tillhöra de absolut bästa semintjurarna i . Dessa doser borde kunna inköpas av SIDA, som sedan i sin tur kan använda sperman inom ramen för sina utvecklingsprojekt inom lantbrukssektorn. är det som bekant möjligt att med hjälp av modern frysteknik sända de nedfrysta spermadoserna över hela världen. I finns redan seminstationer i verksamhet, vilka alltså har nödvändig utrustning, men saknar sperman från bra avelsdjur. Svenska semintjurar är genom en långt driven urvalsmetod av mycket hög klass. Dessutom är internationellt godkänt som exportör genom att vårt land är ett av de få sjukdomsfria länderna i världen inom detta specialområde. De unika möjligheter till viktiga insatser inom jordbrukssektorn i den fattiga världen som vårt land sålunda har förskaffat sig bör tas till vara, och de möjligheter som här angivits till insatser för att höja mjölkproduktionen i bör prövas av i första hand SIDA inom ramen för de svenska bilaterala biståndsinsatserna i den fattiga världen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att anhålla hos regeringen om åtgärder i syfte att inom ramen för SIDA:s biståndsverksamhet medverka till försök att höja mjölkproduktionen i de fattiga länderna genom att ställa spermadoser från svenska låglandssemintjurar till dessa länders förfogande i enlighet med vad i motionen anförts. AXEL () ()
mot · FY021159 · 1975-01-27 00:00:00 — om ekologisk värdering av planerade u-landsprojekt. Vi har alla upprörts av rapporterna om följderna av torka i - södra rand - och . Människor svälter, boskapen törstar ihjäl, vegetationen försvinner, djuren dör. lade Sekretariatet för Internationell Ekologi (SIES) fram en rapport om orsakerna till och effekterna av torkan och ökenspridningen. Det framlades i den också förslag till metoder för kartläggning och bevakning. I sammanhanget besvärande var att katastrofen framstod som till stor del skapad av människan, inte minst genom åtgärder vidtagna inom ramen för olika u-hjälpsprogram. Visserligen sägs det att hänsyn skall tas till de ekologiska effekterna vid utformningen av dessa, men den ekologiska långsiktiga bedömningen tycks komma in för sent och framför allt tillmätas alltför liten vikt jämfört med tekniska och ekonomiska lösningar. Vi drar på oss ett fruktansvärt ansvar om den u-hjälp vi bekostar i själva verket är en Döbelns medicin, som gör det onda sjufalt värre. Vår u-hjälp måste fortsättningsvis innebära inte blott att samverkan sker med berörda stater utan även att den sker i samklang med den natur och den omgivning i vilken den är inlemmad. Det är nödvändigt att en grundläggande, allsidig ekologisk värdering sker redan i planeringsskedet av alla projekt. Särskilt stort tycks härvid det svenska ansvaret vara i . Med åberopande av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger till känna att de projekt som handhas av SIDA bör planläggas så att ekologiska bedömningar föregår varje u-hjälpsprojekt som innebär ett ingripande i naturen.