ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021376 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl om höjt anslag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor, m. m. Enligt gällande bestämmelser kan statsbidragsberättigad folkhögskola få statsbidrag till kostnaderna för anskaffande av permanenta skollokaler och bostäder åt lärare och elever. I budgetpropositionen hänvisas till SÖ:s inventering av folkhögskolornas byggnadsplaner. Enligt denna inventering motsvarar investeringsbehovet ett totalt medelsbehov av ca 72,5 milj. kr., varav behovet för s. k. rörelseskolor utgör ca 47,8 milj. kr. SÖ har föreslagit att anslaget ökas till 10 milj. kr. per budgetår för perioden /76-1979/80. Därutöver föreslår SÖ att eventuella extra investeringsramar, som omfattat det allmänna skolväsendet, från och med /76 även skall inbegripa folkhögskoleväsendet. Departementschefen har anfört att han inte är beredd att biträda dessa förslag, utan han hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor för /76 anvisa ett reservationsanslag av 6 milj. kr. Ett allt större elevantal genomströmmar nu folkhögskolorna, framför allt på grund av att antalet kortkurser ökat. Även om antalet undervisningstimmar inte väsentligt ökar därigenom, innebär det en kraftig ökning av antalet studerande vid folkhögskolorna. Det ställer större krav på lärosalar, elevbostäder och andra lokalutrymmen. Det kan också framhållas att flera utredningar uttalat att man räknar med folkhögskolornas bistånd vid genomförandet av ett ökat antal kurser, som anordnas av studieförbund, organisationer, landsting och kommuner. Ambitionsnivån blir allt högre när det gäller kurser av detta slag, och om folkhögskolorna skall stå till förfogande i sådana sammanhang måste hänsyn tas därtill vid beräkningen av behoven på byggnadssidan. Under en lågkonjunktur innebär givetvis byggnadsverksamhet av det här slaget ett väjkommet tillskott på arbetsmarknaden. Då torde här avsedd byggnadsverksamhet även komma i fråga av t. ex. arbetsmarknadspolitiska skäl. Men i en högkonjunktur är behovet av extra arbetstillfällen inte detsamma - även om folkhögskolornas lokalbehov då är lika stort som under en lågkonjunktur. Det är alltså angeläget att statsmakterna ställer tillräckliga medel till förfogande för att ryckighet i planeringen skall kunna undvikas. Det kan av ekonomiska skäl vara svårt att räkna upp anslaget för /76 till av SÖ begärda 10 milj. kr. Vi begränsar oss till att begära att nämnda anslag ökas från av departementschefen föreslagna 6 milj. till 8 milj. kr. Vi anser emellertid att det måste vara angeläget att den totala anslagsvolymen för den närmaste femårsperioden uppgår till den av SÖ föreslagna. bör därför uttala att den av SÖ begärda anslagsvolymen för den närmaste femårsperioden skall hållas. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begära ett med 2 milj. kr. till 8 milj. kr. förhöjt anslag till Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor för /76, 2. att ge regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande den totala anslagsvolymen för den närmaste femårsperioden, 3. att eventuella extra investeringsramar från och med /76 skall innefatta även folkhögskoleväsendet. () ()
mot · FY021377 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om samernas folkhögskola, m. m. Principen om att samhället bör satsa på de vuxna med kort utbildning är så självklar att det kan synas onödigt att nämna det. Alla med kort grundutbildning har generella handikapp betr. vidareutbildning eller att hävda sig på arbetsmarknaden. Dessutom finns det grupper som får dessa problem accentuerade. Till dessa hör samerna - vår enda ursprungliga etniska minoritetsgrupp i . De har alla tvåspråkighetens problem. Bland de äldre samerna finns det många som har en så bristfällig skolunderbyggnad att de varken kan läsa eller skriva sitt eget modersmål. Vid förra årets riksdag aktualiserades kravet om att man vid samernas folkhögskola skulle få använda sig av ett lärartäthetsta! om 4,0 för att kunna ge skolan en möjlighet att klara denna svårarbetade undervisning. Eftersom det rör sig om flera samespråk, nord-, syd- och lulesamiska, så innebär det även av detta skäl små undervisningsgrupper. Det hävdades att den föreslagna regeln-som tillämpas för folkhögskolornas del inom andra ämnen - skulle ge undervisningen en resurs som skulle göra skolan för att fylla de krav som ställs på detta ämne. Detta yrkande vann tyvärr inte bifall, och därför återkommer vi med samma krav till årets riksdag. har i sina petita yrkat på att de speciella bidrag som utgår till samernas folkhögskola och finska folkhögskolan bör hänföras till anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor och inte som under anslaget Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor. Det skulle genom förändringen också bli förslagsanslag. Genom den permanenta karaktär som dessa medel har torde det vara riktigt att flytta anslaget i enlighet med SÖ:s förslag. Med det anförda föreslår vi 1. att beslutar att lärartäthetstalet 4,0 får användas vid språkundervisningen i samiska, 2. att beslutar att de särskilda bidragen till samernas folkhögskola och finska folkhögskolan under anslaget Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor i stället anvisas under anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor. () () 75 8780 S 1975
mot · FY021378 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om höjt anslag till samordningstjänster inom vuxenutbildningen. I anledning av framställning från och motioner till riksdag beslöts det att statsmedel skulle ställas till förfogande för samordningstjänster inom vuxenutbildningen. Folkhögskolorna gavs genom detta rätt att omvandla lärartimmar för samplanering och konsulentverksamhet. Skolorna har på detta sätt kunnat medverka i bl. a. studieförbundens pedagogiska utvecklingsarbete och genom sina ämneskurser komplettera de insatser som görs inom studiecirkelverksamheten. Behovet av uppsökande och samordnande verksamhet är väl dokumenterat. Många människor med kort grundutbildning behöver personliga kontakter för att få möjlighet att överväga sin studiesituation. När det sker en samordning mellan studieförbunden och folkhögskolorna har denna fått ett starkt ökat omfång. Till detta kommer att det som regel rör sig om många men korta kurser med många elever som skall administreras. Redan nu går det att avläsa den tyngande arbetsbörda som detta medfört. har begärt att man skall tillämpa samma principer när det gäller medelstilldelning som den som råder för den kommunala vuxenutbildningen. Det skulle innebära en uppräkning av det nuvarande anslaget från . Det är angeläget att försöksverksamheten med samordningstjänster inom vuxenutbildningen i ett känsligt uppbyggnadsskede ges denna förstärkning. Med anledning av det anförda hemställer vi att till Bidrag till driften av folkhögskolor anvisar ett med . förhöjt belopp om . att användas för samordningstjänster inom vuxenutbildningen. () ()
mot · FY02138 · 1975-01-16 00:00:00 — av m. fl. om höjning av ersättningen till övervakare. De frivilliga övervakarna utför ett mycket ansvarsfullt och ofta krävande arbete. Övervakarna mäste ständigt vara beredda att bistå sina klienter, såväl som kvällar och nätter liksom och semestrar. För att kunna fullgöra sin uppgift måste en övervakare ibland ställa sitt hem till förfogande, bjuda på måltider, upplåta sin egen bil eller företa dyrbara taxiresor och även låna ut kontanter. De har vidare kostnader för telefonsamtal-rikssamtal vid de tillfällen övervakarna och klienterna befinner sig på olika orter och vissa andra utgifter. Från utgår som ersättning för övervakaruppdraget per övervakningsfall, varav är beskattningsbart arvode och är beräknade kostnader i anledning av uppdraget. Vidare kan ersättning utgå för särskilda kostnader om de är motiverade och inte obetydliga. Denna senare möjlighet har i ringa utsträckning kunnat utnyttjas rent praktiskt av övervakarna. Ofta blir det utgifter för resor, måltider och annat som var för sig inte varit så höga att de motiverat en hänvändelse till skyddskonsulenten med begäran om ersättning för särskilda kostnader. Inte desto mindre blir dessa utgifter sammantagna både betydande och betungande. Med hänsyn till att övervakararvodet varit oförändrat anser vi det ytterst angeläget att en justering av arvodet kommer till stånd. har också i sina betänkanden 1972:6 och 1973:15 uttalat sig positivt till kravet på en höjning av övervakararvodet. Det är viktigt att övervakarersättningens storlek är så väl avpassad som möjligt med hänsyn till vikten av en nödvändig rekrytering av lämpliga övervakare. Övervakararvodet får inte vara så högt att det är arvodets storlek som lockar till att bli övervakare. Men det får heller inte vara så lågt att det omöjliggör för vissa att av ekonomiska skäl åtaga sig ett övervakaruppdrag. har vid sin kongress 1974 krävt en höjning av övervakarersättningen till , varav skall utgöra arvode och avse allmänna kostnader (porto, telefonavgifter, lokala resekostnader etc). Beträffande medel för täckande av de ökade kostnaderna för statsverket hänvisas till särskild motion. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar 1. att 34 §, första stycket, kungörelsen (nr 632; ändrad ) fr. o. m. skall ha följande ändrade lydelse: Övervakare, som ej är skyddskonsulent, biträdande skyddskonsulent eller skyddsassistent eller sådan tjänsteman hos föreningen i till vars avlönande statsbidrag utgår, har rätt till ersättning av allmänna medel med ett för månad och övervakningsuppdrag för den tid han innehaft och utövat uppdraget. Av ersättningen utgör arvode och gottgörelse för beräknade kostnader med anledning av uppdraget. För del av månad skall ersättning utgå som för hel månad. 2. att förslagsanslaget till Frivården i 1975/budget uppföres med . (vpk) () () ()
mot · FY021380 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om inrättande vid i av utbildningslinje för fritidspedagoger. I har funnits en arbetsmarknadsutbildning för fritidspedagoger. Det måste anses vara ett väsentligt intresse för att sådan utbildning allt framgent kommer att meddelas inom länet. Rekryteringen till utbildningen har emellertid efter hand förändrats. Åldersgränsen har förskjutits neråt. Elevsammansättningen har med andra ord efter hand kommit att närma sig vad som mera gäller för den inom gymnasieskolans ram meddelade fritidspedagogutbildningen än för specifik arbetsmarknadsutbildning. I detta läge finnes en viss risk för att det inte längre skall anses lika motiverat som tidigare att behålla fritidspedagogutbildningen i i form av arbetsmarknadsutbildning. Det är emellertid, som ovan framhållits, av största vikt för länet att fritidspedagogutbildningen i någon form finnes kvar. Vid förarbetena till den utbildningsplan för fritidspedagogutbildning som gäller utgick man från att utbildningen skulle anses som postgymnasial. Så blev visserligen inte fallet. Utbildningen inordnades inom ramen för gymnasieskolan. Helt konsekvent är denna anordning emellertid inte. har exempelvis viss utbildning av fritidspedagoger knutits till i . Av särskilt intresse är emellertid vad anför i samband med att man föreslagit en viss minskning av intagningen till lärarhögskolorna. Framställningen refereras i budgetpropositionen 1975. Man skriver där: Som exempel på utbildningar, vilka enligt SÖ:s mening med fördel kan förläggas till lärarhögskola, kan nämnas särskild fortbildning i specialpedagogik, förskollärarutbildning, barnskötar- och fritidspedagogutbildning (prop. 1975:1, bilaga 10, s. 375). Enligt regeringens beslut kommer under förutsättning av godkännande förskollärarutbildning att förläggas till i från och med /76. Ett naturligt komplement till denna utbildning, som skulle möjliggöra gemensamt utnyttjande av skolledning, lokaler och lärarkrafter, vore en till förlagd fritidspedagogutbildning. Lågstadielärarutbildning, förskollärarutbildning och fritidspedagogutbildning skulle komma att utgöra en enhet som öppnar intressanta möjligheter till pedagogiskt nytänkande och till realiserandet av de tankegångar som möter hos barnstugeutredningen och hos utredningen om skolans inre arbete (). Med hänvisning till vad sålunda anförts hemställes att beslutar att från och med läsåret (budgetåret) 1975/76 till i förlägga utbildning av fritidspedagoger. BO () . H. ()
mot · FY021384 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om barnmorskeutbildning beträffande smärtfri förlossning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1266 hemställes att uttalar att barnmorskornas utbildning kompletteras, så att de kan behärska de metoder som leder till effektiv smärtlindring vid förlossning. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FY021385 · 1975-01-27 00:00:00 — om belastningen av forskningsanslagen vid anställdas sjuk- och graviditetsledighet. För alla institutioner där det bedrives en mera kostnadskrävande forskning torde gälla att denna för sitt bestånd är avhängig av forskningsanslag från privata eller statliga fonder. Forskningens kvalitet och volym är beroende av tilldelade medel. Enligt gällande lagar och avtal skall den forskare som anställer personal på varje lön som betalas från forskaranslaget betala sociala avgifter, som uppgår till av lönen. formellt är arbetsgivare för den anslagsanställda personalen, gäller att den sjukpenning som utgår till tjänsteman, som har arbetsgivarinträde vid sjukdom eller barnsbörd, av allmänna försäkringskassorna i särskild ordning skall inbetalas till . I praktiken innebär detta att forskningsanslag förutom lönekostnadspålägg belastas med sjuklön och graviditetslön till den på anslagen anställda personalen. Därigenom kan anslaget så till den grad urholkas att forskningens kvalitet och volym allvarligt skadas. Ett vanligt fall i är den enskilde forskaren som sitter med ett enda anslag för sitt forskningsprojekt, på vilket han betalar en laboratorieassistent och dessutom har medel för att inköpa material. Om hans laboratorieassistent försvinner p. g. a. sjukdom eller graviditet, så kan det läget inträffa för honom att han inte får extra pengar till en vikare, varför projektet måste ligga nere så att några resultat av värde att redovisa kan inte finnas. (Det skall i detta sammanhang observeras att om man har anslag från något av de statliga råden så betalar dessa vikariatsersättning vid sjukdom eller vid graviditetsledighet.) I de fall när forskningen bekostas av anslag från utländska fonder är svårigheterna särskilt stora, eftersom det kan vara svårt att vinna förståelse för att de anslagna lönemedlen trots att de redan belastas av sociala avgifter dessutom vid inträffad sjukdom även måste tas i anspråk för att bekosta sjuklön. Även i vad gäller inhemska privata donationsmedel måste man fråga sig, om det är juridiskt och moraliskt riktigt att med donationsmedlen först betala lönekostnadspålägg inkl. försäkringsavgifter och sedan dessutom avkräva full sjuklön och graviditetslön. För att komma till rätta med detta problem kunde man tänka sig att man tillåter att sjukpenningen återgår till och till det anslag från vilket vederbörande avlönas. Detta kan från administrativ synpunkt vara något tungrott, varför även andra lösningar kan tänkas. är att man finner en lösning som leder till att inte forskningen, så som sker i många fall, äventyras på grund av den belastning av anslagen som gällande regler leder till. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär åtgärder i syfte att komma till rätta med den dubbla ekonomiska belastning som drabbar forskningsanslagen i de fall där anställd personal är sjuk- eller barnledig.
mot · FY021386 · 1975-01-27 00:00:00 — av i och om skolans lokalsituation. Expansionen inom skolväsendet under främst medförde en omfattande skolbyggnation. Även om skolan nu funnit sin yttre form, kvarstår dock på många håll i landet ett betydande behov av nya skolor. Särskilt i expansiva kommuner är lokalsituationen besvärlig. Självfallet är det viktigt och nödvändigt att genom samhällsplaneringen skapa en väl avvägd utveckling i alla kommuner, men det kan inte accepteras att barnen p. g. a. en felaktig samhällsplanering får en dålig skolmiljö. Uppenbarligen finns ett direkt samband mellan de förhållanden varunder undervisningen bedrivs och undervisningsresultat. Skolproblemen är i hög grad koncentrerade till de stora utbyggnadsområdena med många barn i skolåldern. Det är därför viktigt att ändamålsenliga skollokaler kan stå till förfogande i tillräcklig omfattning i dessa nya områden. Skolan är en viktig del av servicen i de nya områdena. Detta understryks ytterligare av den nu pågående och angelägna strävan att samordna skolan med andra servicefunktioner, såsom förskolor, bibliotek och fritidslokaler. Vi finner det vara angeläget att skollokaler kan stå till förfogande på ett tidigt stadium i ett bostadsområdes utbyggnad. Skolbyggandet får inte försenas genom svårigheter att t. ex. få statsbidrag. 1 en del kommuner är lokalsituationen på skolans område så besvärlig att snara insatser behöver göras. Det bör ankomma på regeringen att noga följa utvecklingen på skolbyggandets sida och genom bidragsgivningen se till att alla kommuner och kommundelar har en tillräcklig försörjning av skollokaler. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande angelägenheten av att kunna förse alla kommuner med ändamålsenliga skollokaler. () () GOTAB 75 8781 S 1975
mot · FY021387 · 1975-01-27 00:00:00 — om inrättande av en juridisk linje vid . Juridisk utbildning har erbjudits vid universiteten i , och . har det vid sidan härav växt fram en efterfrågan på utbildning med juridiskt innehåll på andra orter i landet. Särskilt stor visade sig denna efterfrågan vara i , vilket föranledde Kursverksamheten vid att anordna en kurs i rättshistoria. Undervisningen byggdes därefter ut successivt och omfattar nu samtliga i juris kandidatexamen ingående ämnen. har ca 300 studenter följt undervisningen varje termin. De som har avlagt juris kandidatexamen efter studier enbart i beräknas uppgå till ett 100-tal. Efterfrågan på juridisk utbildning i har alltså varit relativt oförändrad trots att studierna inte varit studiemedelsberättigande. Bland dem som använt sig av nuvarande utbildningsmöjligheter finns en betydande grupp förvärvsarbetande och andra som av olika skäl är bundna till . Inom rättsvetenskapliga institutionen vid erbjuds en relativt omfattande undervisning i juridiska ämnen. Överfört till juristutbildningen täcks större delen av kurserna under första studieåret i civilrätt, förvaltningsrätt och finansrätt. De resurser som redan finns utgör en naturlig grund för inrättandet av en juristlinje vid . Den efterfrågan på utbildning med juridiskt innehåll som finns i utvisar ett behov av juridisk utbildning, ett behov som bör täckas av universitet. På grund härav och då viss juridisk undervisning redan erbjuds vid och samt de fördelar en fjärde juristlinje skulle innebära får jag hemställa att beslutar att en juristlinje inrättas vid .
mot · FY021389 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i Lane-Herrestad och i om den kommunala vuxenutbildningen. Den kraftiga expansionen under slutet av 1960- och inom den kommunala vuxenutbildningen har, som redovisas i budgetpropositionen, främst nått storstadsregionerna. haren stagnation av den kommunala vuxenutbildningen totalt sett inträffat. Denna torde bl. a. vara betingad av att det uppdämda behovet fick sitt utlopp i de forsta årens starka efterfrågan på vuxenutbildning. Den kommunala vuxenutbildningen har emellertid inte nått ut i alla kommuner. Den regionala obalansen har till stor del uppkommit genom regeln att ett varaktigt elevantal av lägst tolv stipuleras som villkor för att inrätta grundskolekurs. Utanför g-ort inom det allmänna stödområdet har försöksvis 100 kurser kunnat inrättas med lägst 8 elever. I sina petita beräknar SÖ att en viss ökning av den kommunala vuxenutbildningen åter kommer att ske. SÖ pekar i detta sammanhang på konsekvenserna av de förändringar på det studiesociala området som kan förväntas i anledning av SVUX och FÖVUX förslag, arbetstagares lagstadgade rätt till ledighet för studier, kompetenskommitténs förslag om särskilda behörighetskrav för högre studier, den ökade samordningen av vuxenutbildning på det lokala planet, förbättrade metoder för uppsökande verksamhet samt möjligheten att få gymnasiekompetens också inom den yrkesutbildande sektorn. Vi delar SÖ:s uppfattning och finner det vara angeläget att understryka att den kommunala vuxenutbildningen ges möjligheter att över hela landet svara upp mot människornas berättigade krav. De regionala skillnaderna för den kommunala vuxenutbildningen visar att nuvarande resursfördelningssystem inte fungerar tillfredsställande. Med beaktande av den regionala variation som finns redan i vad gäller grundutbildningen förstärker systemet en existerande utbildningsklyfta. och ser med oro på denna situation. SÖ har presenterat ett förslag till förändrat statsbidragssystem, som bl. a. tar hänsyn till detta förhållande. Detta överlämnas nu till SVUX för vidare beredning. 1 avvaktan på ett förslag om resursanvändning i den kommunala vuxenutbildningen bör kommunerna ges generell rätt att inrätta kurser med varaktigt lägst åtta deltagare i grundskolekurs inom vuxenutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att kommunerna ges generell rätt att inrätta kurser med varaktigt lägst åtta deltagare i grundskolekurs inom vuxenutbildningen. () i Lane-Herrestad
mot · FY02139 · 1975-01-16 00:00:00 — av herrar i och i angående sammanläggningar av polis- och åklagardistrikt. I anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:173 och justitieutskottets betänkande 1972:1 fattade principbeslut om minskning av antalet polis- och åklagardistrikt och överlät åt regeringen att besluta om de enskilda sammanläggningarna. Dessutom gjorde ett principuttalande om den regionala polisorganisationen, innebärande att län med endast ett eller två polisdistrikt borde sammanläggas med angränsande län till ett för polisen regionalt verksamhetsområde. Det skulle ankomma på att besluta om dessa sammanläggningar. Den nya polis- och åklagardistriktsindelningen skulle enligt propositionen i huvudsak vara slutförd av , medan utskottet å sin sida menade att något borde utsträckas. som gått sedan riksdagsbeslutet har regeringen endast fattat ett beslut om sammanläggning av polisdistrikt och i tre fall om åklagardistrikt. Vid varje aktualisering av sammanläggningar har ortsbefolkning och anställda reagerat negativt. avslog en framställning om sammanläggning av och till ett regionalt verksamhetsområde i polisiärt hänseende. visade då, att den inte var beredd att fullfölja det beslut om den regionala polisorganisationen som hade fattats . I interpellationssvar har justitieministern meddelat att regeringen funnit att sammanläggningar av polis- och åklagardistrikt bör ske med större restriktivitet och att det inte nu finns några aktuella beslut som träder i kraft. Alltsedan polisens förstatligande har många poliser svävat i okunnighet om sin framtida placering, och för många av dem innebar detta beslut stora förändringar i deras bosättning, arbets- och livsmiljö. De polismän som arbetar i mindre polisdistrikt med indragningshot bör nu äntligen känna trygghet för sin egen och familjens framtida placering. De eventuellt framtida sammanläggningar av polis- och åklagardistrikt som kan aktualiseras bör beslutas av . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att återkallar sitt uppdrag till regeringen att besluta om sammanläggningar av polis- och åklagardistrikt. HANS () i . () i