mot · FY02784 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om lag angående folkbibliotekens verksamhet. 1 de senaste årens kulturpolitiska diskussion har folkbibliotekens centrala roll betonats vid upprepade tillfällen och utifrån skilda synpunkter. I betänkande Ny kulturpolitik sägs det t. o. m. att folkbiblioteken i flertalet kommuner bör utgöra den institutionella grunden för ett mer differentierat kulturutbud och att biblioteken bör erbjuda ett alternativ till det kommersiella kulturlivet när det gäller att skapa aktivitet i närmiljön. (SOU 1972:66 s. Denna folkbibliotekens önskade centrala kulturpolitiska funktion rimmar emellertid dåligt med de faktiska villkor som folkbiblioteken har att verka under i de flesta kommuner. Standarden och kvaliteten på bibliotekens arbete varierar nämligen så kraftigt mellan olika kommuner att det inte kan betraktas som annat än önsketänkande att se folkbiblioteken som ett alternativ till den kommersiella kulturen. Det är t. ex. långtifrån alla kommuner som har ens en heltidsanställd bibliotekarie. refererar undersökningar som visar att kommunernas bibliotekskostnader per invånare kan variera mellan . för de minsta kommunerna och . (SOU 1974:5 s. Vi instämmer i utredningens slutsats att "skillnaderna är stora nog för att inge oro. Ojämnheten i folkbibliotekens standard har inte avtagit . Tvärtom har den tilltagit, vilket är ett dåligt betyg åt den typ av stödåtgärder som vidtagits från statens sida. Kommunsammanslagningarnas slutliga genomförande har inte heller, som ibland hävdats, inneburit någon reell standardhöjning eller standardutjämning för biblioteken. De har endast inneburit det statistiska förhållandet att samtliga kommuner numera över huvud taget håller sig med ett bibliotek. 1 litteraturutredningens branschstudier (SOU 1972:80 s. 185-186) framhålls: Biblioteken uppvisar en ibland förvånande bild. De regionala skillnaderna är inte entydigt kopplade till befolkningsunderlag och ekonomiska resurser. En förklaring som redan givits i utredningens biblioteksskrift är att enskilda politikers och bibliotekariers intresse kan ha avgörande betydelse för biblioteksstandarden på vissa håll. (Vår kursivering.) Vi menar att detta citat pekar ut ett viktigt sammanhang för förståelsen av de villkor som gäller för folkbibliotekens arbete i olika kommuner, I den trängda ekonomiska siutation som kommunerna befinner sig i och som på många håll gör det motiverat att tala om reformstopp och social nedrustning, har folkbiblioteken blivit en sektor av kommunernas verksamhet som fått gå i första ledet när det gällt att betala sparsamheten. I åtskilliga kommuner är det faktiska läget det att bibliotekens resurser kraftigt försämrats, bokbestånden kan inte byggas ut, annan verksamhet än bokutlåning får anstå och filialer riskerar att stängas. För kommunisterna innebär den ovan antydda situationen för landets folkbibliotek att frågan om en bibliotekslag aktualiseras med ännu starkare eftertryck . diskuterar i sitt slutbetänkande tanken på en bibliotekslagstiftning men avfärdar den med hänvisning till främst följande två argument: dels skulle en lagstiftning riskera att motverka sitt syfte, eftersom normer snabbt föråldras och miniminormer i vissa fall uppfattas som maximinormer, dels skulle en lagstiftning påverka den allmänna kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Vi menar att det första argumentet är en formell invändning som väger lätt i förhållande till de fördelar en lagstiftning skulle innebära. Vi instämmer i de synpunkter som framförs i Föreningen i samhället (BiS) yttrande över litteraturutredningens slutbetänkande, där det sägs att enbart råd och anvisningar från en central myndighet (som litteraturutredningen förordar, vår anm.) inte är tillräckliga åtgärder för att få ett acceptabelt biblioteksväsen i hela landet inom rimlig tid. BiS framhåller också att en lagstiftning mycket väl kan kombineras med att en central myndighet fastställer och kontinuerligt reviderar normerna för folkbiblioteken. Vi menar att detta är avgörande invändningar som måste göras mot litteraturutredningens skeptiska argumentering kring frågan om en bibliotekslag. I vad gäller det andra argumentet som litteraturutredningen anför kan sägas att det knappast är ett argument mot en lagstiftning. Det pekar endast ut en av de väsentliga orsakerna till att biblioteksstandarden är så låg och så ojämn som den är. Vi instämmer i BiS synpunkt att en lagstiftning om biblioteksnormer måste kombineras med möjligheter för kommunerna att få statsbidrag till sina kostnader för folkbibliotekens verksamhet. Med stöd av det anförda föreslås 1. att hos regeringen begära förslag till en lag om normer för folkbibliotekens verksamhet, 2. att normerna för folkbibliotekens verksamhet skall fastställas av härför lämplig central myndighet, förslagsvis , 3. att statsbidrag skall kunna utgå till kommunerna för uppfyllande av dessa normer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i