mot · FY02407 · 1975-01-22 00:00:00 — av herrar i Ulfsbyn och om den kommunala beredskapsplaneringen. I årets budgetproposition, kommundepartementet, punkt C4, föreslås att till Bidrag till kostnader för beredskap för /76 anvisa ett reservationsanslag av . tillsatte chefen för försvarsdepartementet en utredning om totalförsvarets fortsatta utveckling m. m. Det nya och intressanta i utredningsdirektiven är bl. a. att de sakkunniga bör studera hur samhällets utveckling i fredstid påverkar våra försvarsåtgärder och vidare studera frågan om en ökad integration mellan försvaret och det civila fredssamhället. Som underlag för utredningens överväganden och förslag kommer att ligga det militära försvarets och civilförsvarets perspektivplaner, det ekonomiska försvarets perspektivstudier samt de särskilda studierna avseende övrigt totalförsvar, till vilka kommunerna hänförs. Vi måste inse den stora betydelse som kommunerna såväl primärsom landstingskommuner men även kyrkliga kommuner har för vårt totalförsvar. Till vad skall vi ha ett dyrbart totalförsvar om samhället inte fungerar? Enligt vår mening kommer balansen och effekten inom totalförsvaret att öka kraftigt om statsmakterna satsar mera på den kommunala beredskapen . Det rör sig om ytterst blygsamma belopp i förhållande till de totala försvarskostnaderna närmare bestämt ca . för den återstående beredskapsplanläggningen. Beredskapskraven på kommunerna ökar, och för kommunernas egen skull och för beredskapen inom totalförsvarets civila sektor över huvud taget får det anses högst angeläget att arbetet med beredskapsplanläggningens fullföljande för samtliga kommuner påskyndas och slutförs inom kommande treårsperiod. Det beklagliga är att vi nu efter tillkomsten av lagen (1964:63) om beredskap endast har planlagt ungefär 150 av landets 278 kommuner. Övergången från freds- till krigssamhälle skulle vid hot eller angrepp otvivelaktigt bli svår för ännu inte beredskapsplanlagda kommuner. Bara en återblick inträffade elavbrott, stormar och epidemier ger oss en stark påminnelse om vad som kan inträffa i betydligt större skala under ofred. Även s. k. fredskriser med ransoneringar som följd kan få vårt samhälle i gungning. Den senaste drivmedelsransoneringen utgjorde ett påtagligt bevis härpå. Erfarenheter från genomförd beredskapsplanläggning synes också visa att beredskapsplanläggningen inte bara är till gagn för beredskapssamhället utan även för fredssamhället. Kommunernas ledande förtroendemän och tjänstemän erhåller sålunda under planläggningen och vid efterföljande genomgångar och övningar av den kommunala beredskapsorganisationen ökad förmåga att fungera i svåra situationer. I tidigare motioner har vi ingående redovisat våra motiv för en höjning av anslaget. Dessa gäller fortfarande och behöver därför inte upprepas här. Mot bakgrund av det anförda måste det belopp (.) som fört upp i sin anslagsframställning anses vara synnerligen berättigat. Enligt riksnämnden och vår uppfattning är det av väsentlig och central betydelse för hela totalförsvaret att den kommunala beredskapen tilldelas erforderliga medel, så att den kan förverkligas senast under /78. Om så sker kommer kommunerna att utgöra en god och nödvändig grund totalförsvarsbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att till Bidrag till kostnader för beredskap, för /76 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att uttalar sig för att den kommunala beredskapsplanläggningen påskyndas och avslutas senast under /78. () i Ulfsbyn