mot · FY021924 · 1975-04-01 00:00:00 — av herr förste vice talmannen m. fl. med anledning av propositionen 1975:20 om den statliga kulturpolitiken 2. Filmen är ett betydelsefullt massmedium, som utövar ett väsentligt inflytande kulturellt samt i upplysnings- och nöjesavseende. Svensk filmproduktion har haft och har mycket gott anseende på den internationella filmmarknaden. Vid televisionens tillkomst ställdes filmproducenter och biografägare inför stora svårigheter genom den alltmer minskande besöksfrekvensen på biograferna. En rad problem finns också i fråga om barnfilm, produktion och distribution av undervisningsfilm, filmstudior, visning av kvalitetsfilm m. m. Flertalet av dessa frågor behandlades av filmutredningen , som framlade sitt slutbetänkande . Utredningens förslag har inte föranlett några åtgärder av större betydelse. En del av de förslag som utredningen framlade har redan överspelats av utvecklingen. Sålunda har den övergång till mindre biografer som utredningen förordade redan skett i stor utsträckning. Handhavandet av filmfrågorna är i hög grad decentraliserat. Olika institutioner och sammanslutningar arbetar var och en med sina uppgifter på ett i många fall ofullständigt och otillfredsställande sätt. I fråga om visning av kvalitetsfilm pågår endast en försöksverksamhet inom begränsade områden. , som utfört ett förtjänstfullt arbete på vissa områden av filmverksamheten, är en stiftelse vars medel genom ett avtal tillskjutes av biografägarna. Uppsäges avtalet vet ingen hur verksamheten skall te sig . Trots att institutet handhar viktiga delar av den massmedieverksamhet som filmen utgör finns inte något parlamentariskt inslag i ledningen för . utför en betydelsefull försöksverksamhet i fråga om visningen av kvalitetsfilm. Men trots sin stora betydelse kan inte organisationen anses representera mer än en grupp av filmförevisarna. Man kan således konstatera att filmverksamheten i vårt land inte har någon samlad ledning. I propositionen föreslås att ett filmråd tillsättes för barnfilmen. Detta är dock otillräckligt. För att få en samlad ledning för all filmverksamhet i bör ett filmråd tillsättas. Med hänsyn tillden betydelse filmen har som massmedium bör ledningen för filmrådet bestå av parlamentariska representanter, repre sentanter för filmarbetarna samt representanter för och . Statliga medel som tilldelas filmverksamheten bör kanaliseras genom filmrådet. bör all statlig befattning med filmverksamheten ske genom filmrådet. De försöksanslag som utgår till Folketshusrörelsen, Filmcentrum m. fl. bör fr. o. m. /76 fördelas av filmrådet. Vi föreslår därför att ett filmråd tillsättes och att detta för /76 tilldelas ett anslag på 1,3 milj. kr. att användas för liknande ändamål som förekommit tidigare. Efter ett eller verksamhet bör filmrådet ha funnit sin form och kan självt framlägga förslag om hur verksamheten bör bedrivas och vilka anslag som erfordras. Möjligheter till visning av biograffilm bör tillförsäkras människorna i görlig utsträckning även när det gäller publikgrupper som visserligen inte är tillräckligt stora för att kunna bära kostnaderna härför men vilka ådagalägger ett väsentligt behov av och intresse för filmen såsom konstnärligt kommunikationsmedium, förutsatt att storleken och förekomsten av dessa grupper ligger på sådan nivå som motiverar de insatser det allmänna behöver åtaga sig för att fylla dessa behov. Åtgärder i denna riktning kan vara av särskild betydelse för sådana filmer som framtagits för att berika de intellektuella upplevelsernas värld, under större ekonomiskt och personligt risktagande för producenterna än normalt. Möjligheterna till öppnande av bättre spridningsvägar för sådan film kan från allmän synpunkt vara värda stöd även om förhållandet skulle vara att det bland mediokert gods blott finns ett fåtal pärlor. Även inom filmområdet har konstaterats att den pärlliknande karaktär, som vid utgivning av ett konstnärligt verk blott upptäckes av ett fåtal, ibland i ett mera framskridet skede visar sig uppenbar för envar. Spridningsmöjligheter även för film som ej uppskattas av tillräckligt många människor kan alltså vara av betydelse för filmens utveckling som konstart och som medium. I överensstämmelse med det vanliga språkbruket inom området för filmstöd använder vi i detta sammanhang uttrycket kvalitetsfilm, vilket ej innebär att vi tar ställning till benämningen som sådan. Det är således en ytterst känslig fråga att bedöma vad som skall anses som kvalitetsfilm. Att genom någon central instans bestämma vad som skall anses som kvalitetsfilm måste anses mycket olämpligt. Därför bör urvalet ske av de instanser som har den närmaste kontakten med visningarna. Vi föreslår därför ett visningsgarantisystem efter följande principer: eller den kommunfullmäktige därtill utser avgör vilken film som skall vara berättigad till bidrag. Visning av sådan film som kan ombesörjas av varje institution eller förening som normalt bedriver kulturell verksamhet, såsom stadsbibliotek, folkhögskola, studieförbund, samlingslokalorganisation eller kommersiell förevisare av film. Alla bidragsberättigade filmförevisningar måste vara offentliga. Bidrag utgår till det underskott som uppstår på visningen och efter de bestämmelser som bestämmer. Kostnaden för bidragen utbetalas av kommunen, som i sin tur erhåller av det utbetalade beloppet i anslag från filmrådet. Filmrådet utfärdar de tillämpningsbestämmelser som kan bli erforderliga för visningsgarantisystemets genomförande. Ovan föreslagna system är enkelt i administrativt avseende, och det kan börja tillämpas . Restaurering av äldre film bedriver inom ramen för sin ordinarie verksamhet restaurering av äldre film. Det rör sig genomgående om filmer inspelade före 1950-talets mitt på material av nitratcellulosa, vilket förstörs ganska snabbt. I sin senaste verksamhetsberättelse framhåller att det fortfarande finns ca 400 sådana filmer att restaurera. Med nuvarande omfattning på arbetet kommer det att ta . Det finns betydande risker för att åtskilliga filmer kommer att förstöras under den tiden. Denna verksamhet behöver därför tillföras ökade resurser. har , utöver egna medel, kunnat utnyttja lotterimedel för detta ändamål. För att påskynda arbetet föreslår vi att medel under nästa budgetår reserveras inom ramen för budgetposten Filmstöd. Det nämnda anslaget bör därför räknas upp med . i förhållande till regeringens förslag. I filmutredningen belystes nära nog samtliga de problem som filmen har i med ett undantag. Det mycket betydelsefulla audiovisuella läromedel som utbildningsfilmen utgör belystes endast mycket perifert genom att filmutredningen behandlade enbart den del av dagens filmproblem som kan rubriceras under titeln om film- och tv-kunskap. Utbildningfilmen utgör en mycket stor och betydelsefull del av filmen i . Så t. ex. visar () i sin redovisning att omsättningen under detta år ökat med ej mindre än 2,2 milj. kr., så att omsättningssiffrorna belöper sig på 13,9 milj. kr. De ännu ej sammanställda siffrorna för SDF:s verksamhet kommer troligtvis att visa en fortsatt ökning för distributionen av utbildningsfilm. domineras utbudet av utbildningsfilm på den svenska marknaden av från utlandet inköpta filmer. En helsvensk produktion måste sponsoreras av olika ekonomiska intressen för att över huvud taget kunna dis tribueras med godtagbara ekonomiska marginaler. En ytterligt liten del av dessa svenskproducerade utbildningsfilmer är beställda av utbildningsmyndighet, t. ex. , försvaret, lantbruket, skogsbruket etc. Avsaknad av ekonomiskt stöd för produktion av utbildningsfilm, som t. ex. i svensk historia, framstår alltmer tydligt som från utlandet inköpta filmer fortsätter att öka på den svenska marknaden. En sådans tingens ordning medför en mycket negativ snedsatsning för både produktionen och distributionen av utbildningsfilm. Genom att tillflödet av utländsk film sker efter mycket positivare förutsättningar än den helsvenska produktionen blir resultatet tyvärr att antalet arbetstillfällen för de svenska filmarbetarna minskar. Produktionen av svensk utbildningsfilm, utförd av ett professionellt arbetande och etablerat filmföretag, torde kosta . Ett så stort belopp kan inte vederbörande producent räkna med att få tillbaka genom enbart distribution till de kommunala AV-centralerna, genom kopieförsäljning eller genom uthyrning direkt till de enskilda skolorna. Om man studerar hur inköp av utländsk film ekonomiskt kan organiseras finnér man att om en film får en upplaga av 100 försålda kopior innebär detta en intäkt på ca . för producenten-distributören i fråga. Versioneringen av en utländsk film till användning i den svenska skolan betingar en kostnad av ca . Flertalet utländska filmer har inte sålts i en upplaga av mer än ca 60 kopior. De statliga medel som f. n. finns tillgängliga för hjälp vid ekonomisering av produktion av läromedel tillfaller (). Den del av dessa pengar som eventuellt kan erhållas för stöd till produktionen av utbildningsfilm är synnerligen blygsam. FörSIL:s verksamhet finns enligt direktiven klart utsagt att medel skall användas enbart för stöd till läromedelsproduktion inom bristområden. Vi föreslåren ökning med 1 milj. kr. av anslaget till denna verksamhet. Dessa ytterligare medel bör efter ansökan tilldelas enbart AV-läromedlet film och ej användas för produktion av filmer inom bristområden. Motionärerna finner det signifikativt för propositionens uttalade ringa intresse för att skapa arbetstillfällen för kulturarbetare att utgivning av svensk facklitteratur (utbildningslitteratur) inte heller kan erhålla statligt stöd, medan däremot översättningar av utländska böcker kan erhålla dylikt stöd. Vi finnér det angeläget att betona hur viktigt det är att de. ca 20 000 sami filmsprojektorer som finns inom skolan används på effektivaste möjliga sätt. Det är säkert ett riktigt konstaterande att många av dessa projektorer inte används i så hög grad som det vore möjligt. Ett fortsatt inköp av utländsk film i samma antal som tidigare samt en väsentlig ekonomisk satsning på inspelning i av svensk utbildningsfilm finner motionärerna vara angelägna. Föreslaget avtal mellan och Det i propositionen föreslagna avtalet mellan och bör övertagas av filmrådet och medlen användas för ett eventuellt nytt avtal av liknande slag, men mellan filmrådet och . De 4,5 milj. kr. som föreslagits i anslag till ändamål bör således i stället lämnas till filmrådet. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid behandlingen av proposition 1975:20 beslutar 1. att ett filmråd inrättas, bestående av representanter för de i representerade partierna, filmarbetarna, filmproducenterna, och handha de samlade statliga åtgärderna på filmområdet, 2. att - med avslag på propositionens förslag beträffande anslag för filmvisning till och andra centrala organisationer - till Filmrådet för /76 anvisa ett reservationsanslag av , 3. att ett visningsgarantisystem för biograffilm inrättas i enlighet med i motionen angivna riktlinjer, 4. att till Filmstöd för /76 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt reservationsanslag av . (restaurering av äldre film), 5. att anvisa ett i förhållande till budgetpropositionens förslag med . höjt anslag till () för framställning av AV-läromedlet film med tyngdpunkten lagd på en helsvensk filmproduktion, 6. att - med avslag på propositionens förslag om ett anslag på 4,5 milj. kr. till film med - anvisa motsvarande medel till filmrådet. () i Glömminge () i Nennesholm