mot · FY0291 · 1975-01-14 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot öppethållande av butiker och varuhus på sön- och helgdagar. De handelsanställda har i upprepade avtalsrörelser ställt kravet om reglerad arbetstid, ett krav som återkommer i årets avtalsrörelse. Kravet gäller fasta veckoarbetstider på 20, 30 eller . har man lika energiskt ställt krav på ett förbud mot att butikerna hålls öppna sön- och helgdagar, vilket man anser vara en förutsättning för förbättringen av arbetstiderna. När förhandlarna inte lyckats lösa frågan avtalsvägen har medlemmarna ställt kravet om införandet av en ny skärpt affärstidslag. Detta krav har följts upp med motioner från samtliga partier i , motioner som majoritet avslagit. Vid den senaste behandlingen i föreslog utskottets majoritet en utredning av affärstiderna, vilket majoritet följde. Men i samband med att affärstidslagen slopades tillsattes en affärstidsnämnd med uppgift att göra en fortlöpande uppföljning av förändringar i affärstiderna och de handelsanställdas anställningsförhållanden, vilket också kontinuerligi redovisats i pressmeddelanden. Även andra utredningar har gjorts av bl. () på uppdrag av . Av denna prognos framgick att varuhussektorn beräknas få den största omsättningsökningen, . Av denna ökning väntas falla på stormarknaderna, trots att man tror på en långsammare utbyggnad av antalet stormarknader än i tidigare prognoser. Den svagaste omsättningsutvecklingen väntas inom livsmedelsbranschen. Butiksminskningen inom denna bransch antas bli lägre än tidigare, cirka 4 000 enheter . Totalt beräknas minskningen av antalet butiker inom detaljhandeln bli 9 000 enheter fram . När det gäller det framtida behovet av arbetskraft i detaljhandeln väntar inga större förändringar totalt sett. För beräknas antalet sysselsatta öka med ca 10 000 personer eller . Stora skillnader redovisas dock inom de olika branscherna. Enbart i stormarknaderna kan 8 000 människor få anställning, huvuddelen på deltid. Övriga branscher där arbetskraftsbehovet väntas öka är dagligvaruhandel och övrig fackhandel (bl. a. fritidsartiklar). Däremot antas sysselsättningen minska inom speciellt livsmedelshandeln - men även inom beklädnadshandeln. Orsaken är bl. a. en förutspådd minskning av antalet enheter men också en minskning av antalet anställda i de konventionella varuhusen. antas en tioprocentig sänkning av arbetstiden. har också gjort en undersökning av söndagskunden i 13 städer. Söndagskunden tar med hela familjen, men säger sig inte vara beroende av söndagsöppet. av köpen var livsmedel, var kioskvaror - tidningar, cigarretter, godsaker och liknande. Bara en procent av köpen gällde TV, radio eller hushållsapparater. Inköpens storlek varierar. Drygt en tredjedel var på eller mindre, gick . På stormarknaderna låg dock beloppen högre. Drygt tre fjärdedelar av alla söndagskunder uppgav att de skulle ha kunnat göra sina inköp i stället. Motsvarande siffra för stormarknaderna låg så högt som på . I menade att de kunde ha använt en annan dag till inköpen. Avståndet till stormarknaderna är för kunden oftast mer än . Vad kostar alla bilburna kunder i energi? Ingen utredning eller undersökning har kunnat bevisa att det finns ett behov av att ha öppet på sön- och helgdagar. Lättare är det att bevisa att det är de kommersiella intressena som är avgörande. Genom lockpriser, extraerbjudanden och andra marknadsjippon lurås vi att handla . På det sättet skapas ett konsumentbehov som sedan används som motivering för fortsatt öppethållande. Man försöker också inbilla konsumenterna att söndagsöppethållande trots reklam och jippon inte påverkar varupriserna i negativ riktning. Också personalen påstås bli billigare vid söndagshandel, trots att företagen säger sig till största andelen använda sig av extra personal med 100 procents tillägg på ersättningen. Det är ekvationer som inte går ihop. Det finns enligt vår mening ingen motivering för fortsatt öppethållande på sön- och helgdagar för butiker och varuhus; däremot finns flera skäl mot öppethållande. Vi stöder de handelsanställda i deras krav om förbud mot öppethållande på sön-och helgdagar. De handelsanställda är de som bäst känner problemen, inte bara de fackliga om dålig anställningstrygghet, låga löner, arbete på obekväm arbetstid m. m. De är också medvetna om den påverkan som ökat öppethållande har på prisutvecklingen. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att uttalar sig för ett förbud mot öppethållande på sönoch helgdagar, inbegripet helgdagsaftnarna påsk-, pingst-, midsommar-, jul- och nyårsafton, för butiker och varuhus, och hemställer till regeringen att förslag till författningstext härom utarbetas. (vpk) i (vpk) i