mot · FY021939 · 1975-04-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:23 om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna m. m. Vi ansluter oss till huvudlinjerna i propositionen, en kraftig utbyggnad av vuxenutbildningen med särskild hänsyn till dem som har kort grundutbildning. På flera punkter är emellertid de konkreta förslagen otillfredsställande. O antalet tim- och dagstudiestöd samt särskilda vuxenstudiestöd bör fördubblas i förhållande till vad regeringen föreslagit O en plan för snabb utbyggnad av antalet studiestöd bör läggas fram för O tim- och dagstudiestöden bör indexregleras O de olika studiestöden bör utgå också till hemarbetande samt till lantbrukare, fiskare och andra småföretagare makeprövningen inom studiemedelssystemet bör slopas O den uppsökande verksamheten inom vuxenutbildningen skall handhas av studieförbunden och den kommunala vuxenutbildningen i samverkan med organisationer av olika slag O vuxenutbildningsnämnderna skall utses av landstingen O det extra bidraget till studiecirkel i glesbygd skall gälla även utanför allmänna stödområdet 1 fråga om finansieringen bör enligt vår mening en särskild vuxenutbildningsavgift användas för att finansiera vuxenstudiestöden och inte också en allmän utbyggnad av vuxenutbildningen. En kraftig utbyggnad av vuxenutbildningen är den utbildningsreform som från många synpunkterär mest angelägen . Detären central rättvisefråga att de vuxna som inte tidigare fått chansen till fortsatt utbildning nu ges den möjligheten. Dessutom gäller det att överbrygga klyftan mellan generationerna i fråga om grundutbildning. I ett längre perspektiv kommer också in frågan om återkommande utbildning, som innebär att man bryter med den nuvarande utbildningstraditionen med dess starka betoning på ungdomsåren. Det är nödvändigt att insatserna inom vuxenutbildningen i första hand tar sikte på dem som har den kortaste utbildningen. De har ofta de största svårigheterna på arbetsmarknaden och tillhör i allmänhet de lägst, avlönade Det är därför bra att förslagen i propositionen utformats med hänsyn till bl. a. detta förhållande. En central fråga i reformarbetet inom vuxenutbildningen är hur man ekonomiskt skall göra det möjligt för vuxna att bedriva studier. Det studiestöd som står till de ungas förfogande är ju inte avpassat efter den försörjningsplikt och krav på inkomsttrygghet som många vuxna har. Därför har det länge funnits starka krav på ett särskilt studiestöd för vuxna. Det har med stor kraft förts fram av bl. a. löntagarorganisationerna, och i har bl. a. från vårt håll väckts motioner om ett sådant stöd. Efter ett utdraget utredningsarbete presenterade SVUX resp. FÖVUX förslag till studiestöd för vuxna vid både längre och kortare studier. Det är dessa båda förslag som är grunden för propositionen. Förslagen var relativt blygsamma till sin omfattning men utgick från att en snabb utbyggnad skulle ske. En plan för denna presenterades också. För korttidsstudier föreslås i propositionen både ett timstudie- och dagstudiestöd. Timstudiestödet skall framför allt ses tillsammans med lagen om rätt till ledighet för studier och möjliggöra studier på arbetstid utan något större inkomstbortfall. Erfarenheterna från bl. a. FÖVUX arbete visar att det i många fall är en förutsättning för att få med de mest angelägna grupperna i utbildningen. Dagstudiestödet är ett utmärkt komplement till timstudiestödet och bör göra det möjligt att på ett helt annat sätt än integrera studier i cirkelform med kortare internatkurser. Kombinerat med en ordentligt utbyggd undervisning via etermedia skulle man då få en mycket effektiv utbildningsorganisation för vuxna. I de gemensamma utbyggnadsplaner som SVUX och FÖVUX lagt fram utgick man från att det skulle finnas 29 000 hela timstudiestöd samt 9 500 dagstudiestöd. I propositionen har antalet timstöd reducerats till 10 000 och antalet dagstöd till 3 750. De faktiska behoven ligger snarare i nivå med vad utredningarna föreslagit än med vad departementschefen är beredd att gå med på. Vi föreslår att - för att i högre grad tillgodose behoven och ge en bättre utgångspunkt för en fortsatt utbyggnad - beslutar fördubbla antalet tim- och dagstudiestöd i förhållande till propositionen. För att undvika den urholkning som annars lätt kan bli fallet föreslår vi att både tim- och dagstudiestöden indexregleras genom att knytas till basbeloppet. Enligt departementschefen skall de båda formerna av studiestöd enbart utgå till arbetstagare. Några skäl för en sådan begränsning finns emellertid inte. Inslaget av korttidsutbildade är stort också inom många andra grupper som t. ex. hemarbetande, småföretagare, lantbrukare och fiskare. dessa är särskilda insatser för att möjliggöra deltagande i vuxenutbildning motiverade. I vissa fall, t. ex. för hemarbetande, skulle då tim- och dagstudiestöden inte vara en direkt ersättning för inkomstbortfall utan snarare ett sätt att täcka kostnaderna för barntillsyn, vikarie e. d. Beträffande vuxenstudiestödet för heltidsstudier har departementschefen valt en något annorlunda teknisk lösning än vad SVUX föreslagit. I propositionen föreslås att det särskilda vuxenstudiestödet skall knyta an till utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning och utgöra av det. Dessutom skall återbetalningspliktiga studiemedel kunna utgå så att det totala studiestödet efter skatt blir detsamma som netto av utbildningsbidraget. Det är enligt vår mening principiellt riktigt att se vuxenstudiestödet och utbildningsbidraget som nära förbundna. är en naturlig utveckling att det särskilda vuxenstudiestödet också utgår i form av utbildningsbidrag. Med den föreslagna konstruktionen kommer också en större del av stödet att utgå i form av bidrag än med SVUX-förslaget. Det är viktigt, eftersom motviljan mot skuldsättning oftast är störst hos de grupper som i första hand bör komma i fråga för studiestödet. Till svagheterna med den modell som föreslås i propositionen hör dels att vuxenstudiestödet - i motsats till vad SVUX föreslagit - inte blir indexreglerat, dels att det är svårt för den enskilde att på egen hand beräkna hur stort det faktiska stödet blir och hur det fördelar sig mellan bidrag och återbetalningspliktiga medel. I annat sammanhang kommer vi emellertid att föreslå att utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning skall indexregleras, och därmed kommer också storleken av det särskilda vuxenstudiestödet att anpassas efter förändringar i prisnivån. I vad gäller reglerna för beräkning av studiestöd föreslår vi att den aviserade utredningen om översyn av det studiesociala stödet får i uppdrag att ta fram en enklare beräkningsmetod. Den stora svagheten med förslaget om särskilt vuxenstudiestöd är dess ringa omfattning. föreslås att totalt 7 000 stöd för heltidsstudier skall finnas tillgängliga, och några utfästelser för framtiden görs inte. i relation till antalet personer som deltar i vuxenutbildning på heltid eller som väntar på att få möjlighet till det är det naturligtvis ett oerhört litet antal. Det är därför viktigt att även i detta fall beslutar om en fördubbling av antalet stöd. Fördelningen av dem bör göras så att vuxenstudiestöd kan utgå även vid annan högskoleutbildning än YTH. Totalt 1 000 studiestöd bör enligt vår mening kunna disponeras för högskolestuderande. Även med de fördubblingar som vi föreslagit kommer antalet studiestöd för vuxna för såväl kortare som längre studier att vara starkt begränsat. Det är därför nödvändigt att det sker en snabb utbyggnad . Både SVUX och FÖVUX hade också den uppfattningen, och den har starkt understrukits av remissinstanserna. Det är även förutsättningen 1* 1975. för att fler vuxna skall kunna fä chansen till studiestöd. I flertalet fall kommer ju utbildningarna att sträcka sig över flera terminer och enda möjligheten att då ge fler ett ekonomiskt stöd för utbildning är genom ett nytillskott av studiestöd. Vi föreslår därför att begär att regeringen i nästa års budgetproposition lägger fram ett förslag till fortsatt utbyggnad av dels det särskilda vuxenstudiestödet, dels tim- och dagstudiestöden. Även med ett särskilt vuxenstudiestöd av den omfattning som vi föreslagit kommer flertalet vuxna att vara hänvisade till att finansiera sina studier med hjälp av studiemedel. Det är uppenbart att detta system från flera synpunkter inte är särskilt väl anpassat till de vuxenstuderandes behov. Totalbeloppet är förhållandevis litet, och relationen mellan bidrag och återbetalningspliktiga medel är ogynnsam. Den utredning som begärde och som kommer att tillsättas måste därför få i uppdrag att ta fram ett enkelt studiestödssystem, som är lämpligt och bra för såväl ungdoms- som vuxenstuderande. finns emellertid möjlighet att förbättra studiemedelssystemet på en rad punkter. Denna fråga har tagits upp av i en särskild motion under allmänna motionstiden. I den föreslås bl. a. att O bidragsdelen återställs till av totalbeloppet O totalbeloppet höjs till av basbeloppet per termin O fribeloppet för egen inkomst för heltidsstuderande höjs till av basbeloppet per termin. Ytterligare en justering som bör göras nu gäller makeprövningen. Någon sådan skall inte finnas för det särskilda vuxenstudiestödet. I propositionen föreslås också att fribeloppsgränsen vid beräkning av studiemedel skall höjas genom att hänsyn endast skall tas till den del av makes/makas inkomst som per kalenderhalvår överstiger av basbeloppet. Det innebär att någon reducering med hänsyn till makes/makas inkomst inte sker förrän den överstiger - vid nuvarande basbelopp - . En sådan höjning av beloppsgränsen ligger i linje med det successiva borttagandet av makeprövningen som vi tidigare förordat. Med den ändrade beloppsgränsen bör emellertid största delen av kostnaderna för att slopa makeprövningen ha tagits. Vi föreslår därför att nu tar steget fullt ut och helt avskaffar prövningen gentemot makes/makas inkomst och förmögenhet inom studiemedelssystemet. Uppsökande verksamhet m. m. Försöken med uppsökande verksamhet inom vuxenutbildningen, bl. a. genom FÖVUX, visar att sådana insatser är ett bra sätt att stimulera personer med kort utbildning att påbörja studier. Men av försöksverksamheten framgår också att det är svårt att hitta de rätta formerna för verksamheten. Dessa svårigheter är emellertid inget skäl att avstå från att fortsätta den uppsökande verksamheten. Denna är ett viktigt inslag i en vidgad vuxenutbildning. De uppsökande insatserna får emellertid inte bara inriktas på de stora arbetsplatserna inom industrin. Också på mindre arbetsplatser och inom andra sektorer finns ett stort utbildningsbehov som måste täckas. Det är uppenbart att en effektiv uppsökande verksamhet måste bygga på ett nära samarbete mellan dels studieförbund, vuxenutbildning etc. som har stor erfarenhet av hur utbildningen bör läggas upp för att passa vuxna med liten studievana, dels organisationer verksamma i de miljöer där verksamheten bedrivs. De senare har den person- och miljökännedom som är nödvändig för att uppsökande insatser skall bli framgångsrika. Genom den nya lagstiftningen om facklig förtroendemans ställning har dessutom helt nya förutsättningar skapats för de fackliga organisationernas medverkan i ett uppsökande studiearbete. Själva ansvaret för utbildningen bör emellertid åvila studieförbunden resp. den kommunala vuxenutbildningen och inte de organisationer som medverkar i det uppsökande arbetet. Det är därför naturligt att det är utbildningsanordnarna som är de formella huvudmännen för verksamheten och som i samarbete med de sammanslutningar som skall medverka i den svarar för planeringen av insatserna och uppläggningen av utbildningen. Därigenom undviker man också risken för en monopolställning för vissa studieförbund när det gäller uppsökande insatser. En sådan situation vore olycklig både från principiella utgångspunkter och med hänsyn till att det gäller att utnyttja erfarenheten och kontaktytorna hos både samtliga studieförbund och den kommunala vuxenutbildningen. I propositionen föreslås att 3 milj. kr. skall ställas till förfogande för uppsökande verksamhet på arbetsplatserna. Dessutom skall 2 milj. kr. anslås för utbildning av studieorganisatörer samt 1 milj. kr. för försöksverksamhet med uppsökande insatser i bostadsområden o. d. Vi föreslår att samtliga dessa anslag förs samman till ett, ur vilket bidrag sedan fördelas till studieförbund, vuxenutbildning etc. för uppsökande verksamhet. Huvuddelen av anslaget bör disponeras för insatser på arbetsplatserna. Medlen bör beviljas efter ansökan och fördelas efter genomförd verksamhet, varvid dock viss del bör kunna utgå som förskott. Förutom till ersättning och utbildning av studieorganisatörer samt till informationsverksamhet bör bidragen få användas för att täcka t. ex. studieförbundens ökade kostnader för administration, trycksaker o. d. För att de uppsökande insatserna skall bli framgångsrika är det nödvändigt att kunna erbjuda ett ekonomiskt stöd i form av tim- och dagstudiestöd i anslutning till att utbildningsutbudet presenteras. Därför bör studieförbunden med bidrag till den uppsökande verksamheten också ges en viss tilldelning av dag- och timstudiestöd för att användas i samband med denna verksamhet. Därutöver bör även en individuell fördelning av tim- och dagstudiestöd ske. För att administrera den uppsökande verksamheten samt de särskilda vuxenstudiestöden föreslås att en särskild vuxenutbildningsnämnd skall inrättas ,i varje län. Dessa skall i likhet med studiemedelsnämnderna knytas till centrala studiehjälpsnämnden. Nämndernas uppgift gör det naturligt att eftersträva en sammansättning av dem som speglar regionens befolkningsstruktur och utbildningsbehov. Det uppnår man enklast genom att landstingen får utse ledamöterna i dem. Det bör då finnas möjlighet för landstingen att helt enkelt besluta att de landstingskommunala utbildningsnämnderna även skall fungera som vuxenutbildningsnämnder. Vid fördelningen av medel för uppsökande verksamhet och av studiestöden är det naturligt att nämnden samråder med olika intressenter på området. Några fasta och bindande föreskrifter i det avseendet bör dock inte lämnas. Särskilda kostnader är förenade med studiecirkelverksamhet i glesbygd. Detta har föranlett FÖVUX att föreslå ett särskilt bidrag till studiearbetet i sådana områden. I propositionen har departementschefen inskränkt sig till att föreslå att ett särskilt bidrag på . skall utgå till studiecirklar på ort utanför gymnasieort inom allmänna stödområdet. Detta extra stöd till verksamhet i glesbygd är välmotiverat. Men avgränsningen i propositionen är olycklig. Också utanför det allmänna stödområdet finns glesbygds- och skärgårdsområden som bör få del av detta stöd. Ett generellt bidrag till områden utanför g-ort skulle dock få vissa orimliga konsekvenser. bör därför nu besluta att ett extra bidrag på . skall utgå till studiecirkel i glesbygd och begära att glesbygdsgruppen inom ges i uppdrag att närmare precisera hur begreppet skall avgränsas i det här sammanhanget. Ett förhöjt cirkelbidrag utgår till studiecirklar i vissa s. k. prioriterade ämnen, svenska, engelska, matematik och samhällskunskap. I tidigare motioner har pekat på de nackdelar som ett sådant system medför och förordat en successiv avveckling av det. Även FÖVUX föreslog att prioriteringen skulle avvecklas. Det skulle ske genom en höjning av bidraget till samtliga studiecirklar till . Höjningen av studiecirkelbidraget i propositionen ligger avsevärt under denna nivå. Vi föreslår därför att uttalar att systemet med förhöjda bidrag till studiecirklar i vissa ämnen successivt här avvecklas genom en höjning av det allmänna studiecirkelbidraget. För att finansiera de reformer som föreslås i propositionen skall en särskild vuxenutbildningsavgift tas ut. Den skall beräknas på samma sätt som avgiften till sjukförsäkringen och väntas tillföra statskassan ca 200 milj. kr. Därutöver kommer en del av utgifterna för vuxenstudiestödet att återföras i form av ökade skatteintäkter. En utbyggnad av vuxenutbildningen, bl. a. genom ett särskilt studiestöd för vuxna, är en social reform, som innebär bestående krav på det allmänna. För denna bär därför en permanent finansieringsväg väljas. En social avgift beräknad på företagens lönesumma är då - under vissa förutsättningar en rimlig lösning. För vår del har vi tidigare förklarat att vi är beredda att acceptera sociala avgifter på företagen som (1)är avsedda att finansiera sociala reformer för dem som är ute i arbetslivet eller som befinner sig i motsvarande situation, och som (2) löntagarorganisationerna är beredda att ta hänsyn till i sina lönekrav. I överläggningar med regeringen om skatteomläggningen 1976 har löntagarorganisationerna förklarat sig beredda att beakta vad arbetsgivarna påförs i höjda arbetsgivaravgifter. Vi förutsätter - vilket också bekräftas genom uttalanden från regeringshåll - att detta också gäller en eventuell vuxenutbildningsavgift. Om så sker är enligt vår mening villkoren uppfyllda för att en särskild vuxenutbildningsavgift skall kunna tas ut av arbetsgivarna. 1 propositionen föreslås emellertid att avgiften skall användas för att finansiera en rad andra ändamål utöver vuxenstudiestödet. Den skall således också täcka kostnaderna för den uppsökande verksamheten (5 milj. ), förbättringen av studiecirkelstödet (27,6 milj. ), uppräkningen av anslagen till studieförbunden (4,8 milj. samt administrativa kostnader för reformen (4,8 milj. Det rör sig i samtliga fall om angelägna förstärkningar av redan befintliga verksamheter eller om viktiga engångsinsatser. Tillsammans innebär de en väsentlig utbyggnad av utbildningsmöjligheterna för vuxna i allmänhet och inte enbart för vissa grupper. Sådana reformer har finansierats solidariskt över budgeten och inte genom specialdestinerade avgifter. Det är vår bestämda mening att det måste vara fallet även . Inte heller kan vi acceptera att en vuxenutbildningsavgift skall tas i anspråk för att tillföra Studiemedelsfonden medel för utlåning. Mot denna bakgrund kan enligt vår mening en vuxenutbildningsavgift endast komma i fråga för att finansiera bidragsdelen av det särskilda vuxenstudiestödet samt tim- och dagstudiestöden och då under förutsättning att löntagarorganisationerna är beredda att ta hänsyn till den i sina lönekrav. Den sammanlagda kostnaden på driftbudgeten för de olika formerna av vuxenstudiestöd beräknas för uppgå till 55 milj. kr. kommer en vuxenutbildningsavgift på enligt beräkningarna i propositionen att tillföra statskassan ca 100 milj. kr. Vid dessa beräkningar har man dock inte tagit hänsyn till att det s. k. beloppstaket för socialförsäkringsavgifter skall avvecklas fr. o. m. Om man gör det torde den totala intäkten av vuxenutbildningsavgiften blir närmare 110 milj. kr. Det motsvarar kostnaderna för det antal studiestöd som vi föreslagit ovan. Under de olika anslagsrubrikerna i förevarande proposition har departementschefen endast tagit upp ett belopp som motsvarar den totala kostnaden under resp. rubrik med avdrag för vad som skall tas i anspråk av de medel som inflyter genom vuxenutbildningsavgiften. Med hänsyn till vår uppfattning att denna avgift endast skall användas för att finansiera ett vuxenstudiestöd bör de aktuella anslagen föras upp till sitt fulla belopp. I vad mån kostnadstäckning fordras för de anslagsökningar som blir följden av det kan avgöras först då det totala budgetutfallet och den ekonomiska utvecklingen under det närmaste året kan överblickas. Om det då skulle visa sig att en kostnadstäckning är nödvändig är vi beredda att medverka till en sådan. Vi vill dock påpeka att en viss finansiering av de aktuella utgifterna sker genom de ökade skatteintäkterna till följd av att studiestöden räknas som skattepliktig inkomst. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att 1. beslutar att a) antalet timstudiestöd skall uppgå till 20 000, b) antalet dagstudiestöd skall uppgå till 7 500, c) antalet särskilda vuxenstudiestöd skall uppgå till 14 000, varav 1 000 skall utgå till högskolestuderande, under budgetåret 1975/76, 2. beslutar att tim- och dagstudiestöden skall vara indexreglerade genom att knytas till basbeloppet, 3. beslutar att tim- och dagstudiestöd samt det särskilda vuxenstudiestödet skall kunna utgå också till hemarbetande samt lantbrukare, fiskare och småföretagare, 4. begär att regeringen för nästa lägger fram en plan för fortsatt utbyggnad av vuxenstudiestöden, 5. begär att den kommande utredningen om översyn av studiemedelssystemet ges i uppdrag att lägga fram förslag om a) ett studiestödssystem som tillgodoser behoven hos både ungdoms- och vuxenstuderande, b) förenklade beräkningsregler för det särskilda vuxenstudiestödet, 6. beslutar att prövningen mot makes/makas inkomst och förmögenhet inom studiemedelssystemet slopas, 7. anvisar ett anslag om 6 milj. kr. för uppsökande verksamhet inom vuxenutbildningen att fördelas till studieförbund och vuxenutbildning enligt riktlinjerna i motionen, 8. beslutar att vuxenutbildningsnämnderna skall utses av landstingen enligt riktlinjerna i motionen, 9. beslutar att det extra bidraget till studiecirkel i glesbygd skall gälla även orter utanför stödområdet, 10. begär att glesbygdsgruppen inom ges i uppdrag att lägga fram förslag till avgränsning av glesbygdsbegreppet i det sammanhanget, 11. uttalar att det förhöjda studiebidraget till cirklar i vissa ämnen bör avvecklas successivt genom en höjning av det allmänna studiecirkelbidraget, 12. beslutar att vuxenutbildningsavgiften enbart skall användas för att finansiera vuxenstudiestöden enligt riktlinjerna i motionen. /ENKEL (fp)