ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY0251 · 1975-01-10 00:00:00 — angående debiteringar för tjänster åt utomstående. Enligt 8 § instruktionen för statens vägverk får verket biträda kommun eller enskild med utlåtande, undersökning eller annat arbete, om det är av allmänt intresse för vägväsendet eller fråga är om byggande av hamn, brygga eller farled. I en skrivelse av från till är de principer fastställda enligt vilka ersättning skall utgå till verket för arbete som utförts åt utomstående, exempelvis vägsamfälligheter. Det heter i denna skrivelse bl. a.: För tjänst eller åtgärd som utföres med anlitande av resurser för vilka anslag anvisats utgår ersättning på grundval av direkt lönekostnad för effektiv arbetstid jämte ett omkost nadstillägg för täckande av lönekostnadspålägg och övriga kostnader. Det kan ifrågasättas om inte härigenom utkräver större ersättning än som är motiverat av de kostnader som verket åsamkas genom det utförda arbetet. Detta är enligt vår uppfattning inte tillfredsställande. Särskilt enskilda väghållare, för vilka väghållningen ofta är förenad med betydande uppoffringar, reagerar mot överuttag av detta slag. Jag finner det angeläget att ifrågavarande beräkningsgrunder omarbetas så att debitering sker enligt faktiska omkostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att grunderna för ersättning till för tjänster åt utomstående utformas så att debitering sker enligt faktiska omkostnader.
mot · FY02510 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om en kammarorkester i . Stiftelsen med stiftarna samt och kommuner har fr. o. m. påbörjat musikteaterverksamhet med en ensemble förlagd till . Ensemblen har antagit namnet . Statsbidrag för verksamheten utgår med . för /1975. och kommun bidrar med . Målsättningen för musikteatern är att ge ett utbud av musikteater i hela övre . Teatern avser att arbeta med mindre föreställningar för studieförbund, vårdinrättningar, skolor m. m. samt medelstora offentliga produktioner, vilka även skall komma grannlän till del. För att denna målsättning skall kunna förverkligas behöver tillgång till stråkmusiker. Vid en uppvaktning hos utbildningsministern har teaterns problem redovisats. Statsrådet har därvid anfört att regionmusiken bör vara en resurs för teatern. Emellertid synes varken nu befintliga resurser eller föreliggande profileringsanslag ge utrymme för en sådan service från regionmusiken. För att genomföra innevarande års program har stiftelsen tvingats engagera musiker från . Detta innebär följande nackdelar: Kostnaderna för samhället blir onormalt höga. Utöver ordinarie löner tillkommer rese- och traktamentskostnader samt vid uppförandet. Förutom de förhöjda kostnaderna kan ifrågasättas om det är att sprida kultur till att för omplacera några Stockholmsmusiker till . 1 en del fall har det t. o. m. ansetts försvarbart från stiftelsens sida att förlägga vissa repetitioner till , där musikerna finns. Musikerna från kan endast ta engagemang i musikteatern för kortare perioder. Detta medför att en medelstor föreställning icke kan föras ut över regionen. Den uppsättning av "Italienskan i som sker , kan uppföras endast på fem platser, då musikerna från är disponibla endast . Kostnaderna per uppsättning blir på det sättet orimliga, vilket gör att målsättningen om regional spridning av kultur omöjliggörs. Det anförda visar nödvändigheten av att det regionalt tillskapas musikresurser för musikteatern i . För att programutbudet skall kunna föras ut bör frågan om att inrätta en kammarorkester i på 12 musiker med uppgift dels att ge teatern service, dels att ge regionala konserter, skyndsamt övervägas. En sådan satsning kräver överenskommelse i kostnadsfördelningsfrågor med kommunerna och samarbetsavtal med rikskonserter och regionmusiken. Med hänvisning till vad som anförts får vi hemställa att hos regeringen anhåller om en skyndsam prövning av möjligheterna att tillskapa en kammarorkester i med uppgift dels att ge service, dels ge regionala konserter. () i Agnäs
mot · FY02511 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Tidskriftsstöd. har kommunisterna motionerat om ökat tidskriftsstöd och framhållit att de icke-kommersiella tidskrifterna och bulletinerna i dagens läge spelar en alltmer betydelsefull roll. Detta gäller givetvis fortfarande, och det är därför väsentligt att dessa ges goda existensmöjligheter. har upphört, och tidskriftsstödet administreras av . Den avgående tidskriftsnämnden har i en rapport sammanfattat erfarenheterna av sin verksamhet. Man framhåller bl. a. att de tidskrifter som söker grundbidrag genomgående uppvisar förlustsiffror; för att möjliggöra bidrag till ytterligare tidskrifter och högre bidragsbelopp måste de anvisade medlen ökas. Man pekar också på de exeptionella prisökningarna på pappersvaror . har i sina petita begärt en ökning av beloppet med , men departementschefen anser att beloppet för tidskriftsstöd under B. 14 endast skall höjas med , vilket i dagens läge måste anses vara en alldeles för låg summa. Det belopp på . som äskats av tidskriftsnämnden måste anses som ett minimum, inte minst med tanke på det allt svårare ekonomiska läget för de icke-kommersiella tidskrifterna. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att till Tidskriftsstöd under B. 14, bilaga 10, för /76 anvisa ett reservationsanslag av , vilket innebär ett belopp av . utöver det som departementschefen föreslagit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FY02512 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om enprocentsregeln för konstnärlig utsmyckning av offentliga byggnader. Principen om uppdrag och arbete åt de utövande konstnärerna i enlighet med samhällets kulturella behov ligger till grund för idén om enprocentsregeln för konstnärlig utsmyckning av offentliga byggnader. Procentregeln innebär ett fastställande av att konsten är en organisk beståndsdel av den nya miljö som utformas i samhället och tryggar ett visst minimum av arbetsuppgifter åt konstnärerna. Vår mening är att procentregeln bör vara riktningsgivande och utvidgas så att även en viss procent till konstnärlig utsmyckning ingår i de statliga bidrag för offentliga byggnader, såsom skolor och sjukhus, till vilka kommuner och landsting är berättigade för vissa byggnadsändamål. I regeringens budgetförslag framhåller i likhet med föregående år att starka skäl talar för att enprocentsregeln nu läggs till grund för tilldelningen av medel för konstförvärv, vilket skulle innebära ett belopp motsvarande en procent av investeringskostnaderna för statliga nybyggnader. pekar också särskilt på konstnärernas svåra sysselsättningsläge och på behovet av konstnärlig medverkan i utformningen av den offentliga miljön. Departementschefen har endast föreslagit en höjning av anslaget med . som ett led i insatserna för bildkonstnärerna, men med denna summa står vi fortfarande alltför långt ifrån enprocentsmålet. För att vara på rätt väg behövs en sammanlagd ökning av anslaget under B. 4, bilaga 10, med 4,2 milj. kr., dvs. ytterligare 3,5 milj. kr. utöver vad som föreslagits. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sig för att procentregeln blir riktningsgivande beträffande anslagen till konstnärlig utsmyckning av offentliga byggnader, 2. att beslutar att anslaget under B. 4 i bilaga 10 till budgetpropositionen. Förvärv av konst för statens byggnader m. m., enligt nu gällande normer för /76 höjs med . utöver vad departementschefen föreslagit eller med sammanlagt . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FY02513 · 1975-01-23 00:00:00 — om bidrag ur kyrkofonden till de estniska, lettiska och ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna i . Under slutskede flydde drygt 65 000 lutherska trosbekännare från . Mer än 20 000 av dem jämte biskop och präster tog sin tillflykt till vårt land och har under de förflutna trettio åren utgjort ett värdefullt och uppskattat befolkningsinslag. Esterna har som lutherska 'trosbekännare hållit samman i sju församlingar spridda över vårt land. Vår svenska kyrka känner sedan gammalt mycket nära frändskap med de baltiska lutherska kyrkorna. Gemensam kyrkosyn, bekännelse, psalmskatt samt ett ömsesidigt utbyte av präster har gjort att den estniska evangelisk-lutherska folkkyrkan kommit att uppfattas som en del av den svenska. Den framsynta ledning som den estniska kyrkan har bl. a. i biskop är därtill inriktad på att närheten inom överskådlig tid kommer att sluta i identitet kyrkorna emellan. En egen estnisk kyrkogemenskap är naturligtvis av utomordentligt stor betydelse för den äldre generationen med dess ofrånkomliga anpassningsproblem medan de yngre - utan att överge sitt kulturella arv - kommer att känna sig hemma i den . Denna framsynthet har bl. a. tagit sig uttryck däri att medlemmarna i den estniska kyrkan är medlemmar i den svenska, till vilken de följaktligen under alla år betalat kyrkoskatt - ca 1,5 milj. kr. Med hänsyn till den integrering som sålunda varit på gång mellan de båda kyrkorna talar allt för att den estniska kyrkan bör ha någon form av återbäring från . Lämpligen bör anslag utgå ur kyrkofonden och relateras till den inbetalda kyrkoskatten. Av redogörelsen ovan torde framgå att det inte kan vara adekvat att hänvisa den estniska lutherska kyrkan till det reservationsanslag som i årets budget ställts till frikyrkornas förfogande. Att detta inträffade var ett förbiseende av kulturutskottet. Motionens yrkande skulle uppenbarligen ha behandlats i samband med propositionen om kyrkofonden. Vad här sagts om den estniska lutherska kyrkan kan i de flesta avseenden också gälla de lettiska och ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att medger att ur kyrkofonden för /76 utgår bidrag till de estniska, lettiska och ungerska evangelisklutherska kyrkorna i med högst 1 milj. kr.
mot · FY02515 · 1975-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om undervisning i teckenspråk. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1975:500 hemställs att 1. uppdrar åt regeringen att vidta åtgärder i syfte att delge anställda på allmänna inrättningar grundkunskaper i teckenspråket, 2. hos regeringen begär att försöksverksamhet kommer till stånd så att underlag vinnes för senare införande av undervisning i teckenspråket för alla elever på mellanstadiet i syfte att häva isoleringen för de döva. () () ()
mot · FY02517 · 1975-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om inrättande av ytterligare en tjänst på det geriatriska området. 1 budgetpropositionen 1975, bil. 10 s. 291, refererar föredraganden universitetskanslersämbetets synpunkter på utbildning och forskning inom de geriatriska och gerontologiska områdena. Därav kan slutas att fakultetsberedningen för medicin, odontologi och farmaci räknar med att ytterligare utredning om bl. a. tjänster inom det geriatriska området skall kunna beaktas vid anslagsframställning för /77. Vidare refereras uppgifter att UKÄ därvid kommer att prioritera geriatriken högt. riksdag har bl. a. framhållit det angelägna i att forskningsresurser inom det geriatriska området snabbt förstärks och att utredningsarbetet i möjligaste mån påskyndas så att förslag kan föreläggas . har i skrivelse till universitetskanslersämbetet 197412-04 bl. a. hemställt att UKÄ möjligt vidtar åtgärder för att bygga ut forskningsresurserna inom långvårdsmedicinen, bl. a. genom inrättande av ytterligare professurer. I upprepade motioner (1971:196, 1972:1091, 1973:698 och 1974: 457) har bl- a. frågan om en personlig professur i långvårdsmedicin, alternativt geriatrik, för docenten tagits upp i samband med allmänna krav på förstärkning inom forskningsområdet. Mot bakgrund av de i regeringsprotokollet refererade bedömningarna torde det inte finnas skäl att nu upprepa ett direkt tjänsteförslag. Den långa tid som gått sedan frågan aktualiserades och tidigare uttalanden motiverar emellertid att nu gör en definitiv hemställan om förslag i dessa ämnen till 1975/. att som sin mening ger regeringen till känna 1. att förslag om inrättande av ytterligare någon tjänst inom det geriatriska området bör föreläggas 1975/, 2. att därvid bör beaktas tidigare anförda skäl för en personlig professur för docenten . PER () () /ENKEL (fp) ()
mot · FY02519 · 1975-01-23 00:00:00 — om fler utbildningslinjer på . I ingen del av är det så mörkt för ungdomen på arbetsmarknaden som på . var av de arbetslösa på under . Ungdomarna är således inte bara hårt drabbade under lågkonjunktur utan också under högkonjunktur. Dessutom är den stora totala arbetslösheten på väl känd. Framtidsutsikterna för den som lämnar eller gymnasiet på är dåliga, och det är inte att förvåna sig över att nästan 9 av 10 ungdomar reser till fastlandet efter avslutad skola. Få av dem kommer tillbaka. Anledningen till att ungdomarna lämnar efter avslutad skolgång är i första hand bristen på praktisk eller teoretisk fortsatt utbildning. Med hänsyn till speciella avskildhet krävs det särskilda åtgärder för att kunna erbjuda fler utbildningsvägar just där. finns: folkhögskola, vissa jord- och skogsbrukslinjer i anslutning till gymnasieskolan och några universitetscirklar. Detta begränsade utbud måste vidgas inte minst för att skapa större intresse för att förlägga fler arbetstillfällen till . Ökade insatser för flera postgymnasiala utbildningslinjer, yrkesinriktade kurser i anslutning till dessa samt stöd till mer företagsutbildning till på verksamma företag är några av de åtgärder som bör övervägas. För att från allmän synpunkt på bästa sätt kunna motivera en satsning på fler utbildningsvägar till vore det en fördel att utnyttja öns särarter. Exempelvis kan man förlägga viss utbildning till för de många som behövs för att ta emot den ökande strömmen av turister. Andra särarter av allmänt intresse är öns många kyrkor och fornminnesplatser. borde i detta sammanhang bättre kunna utnyttjas för arkeologiska men även konsthistoriska arbeten och studier. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning i syfte att öka utbudet av praktisk och teoretisk utbildning på .
mot · FY02520 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om konsumentorienterade TRU-program. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:501 hemställs att uttalar att TRU, inom ramen för beviljat anslag, prioriterar konsumentinformerande program i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · FY02521 · 1975-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om högre teknisk utbildning i . I propositionen 1970:88 säger föredragande statsrådet följande: För förläggning av högre teknisk utbildning till talar samma allmänna skäl som jag tidigare redovisat beträffande . I fråga om motiven och förutsättningarna för att förlägga högre teknisk utbildning till bör, såsom både norrlandsberedningen och remissinstanserna framhållit, beaktas den livskraftiga och differentierade industri som finns i regionen. Industripolitiska skäl talar sålunda starkt för att högre teknisk utbildning förläggs till . Utbildningen bör få en sådan inriktning att den bidrar till den industriella utvecklingen i regionen. Planeringen för utbildningen bör liksom i samordnas med planeringen av andra resurser för teknisk utveckling och forskning. För att, som man hoppades, realisera bl. a. dessa intentioner tillsattes en organisationskommitté med uppgift att under UKÄ planera för högre teknisk utbildning och forskning i övre . Den s. k. hade alltså tillskapats. , då fortfarande ingenting åstadkommits i fråga om förslag rörande , ställde i en enkel fråga till statsrådet . Svaret gav det bestämda intrycket att kommittén ej, som man själv antytt, behövde några tilläggsdirektiv för att fortsätta sitt arbete. har man emellertid inte kunnat undgå märka att kommittén uppträtt synnerligen tveksamt i fråga om Skellefteåutbildningen. Mot bakgrund av intentionerna , som ovan citerats, och som även underströks i uttalande har det varit och är helt otillfredsställande att det för del ännu inte hänt någonting konkret i den här frågan. Näringslivet och de kommunala myndigheterna i väntar att statsmakterna gör sin plikt, nämligen att stå vid de ord som citerats ur statsrådsanförandet. Konkreta åtgärder för att förverkliga de gjorda utfästelserna brådskar! Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att förslag om genomförande av planerna på avslutande civilingenjörsutbildning i ofördröjligen förelägges , 2. att i sammanhang härmed uttalar att den högre tekniska utbildningen i skall organiseras så att den blir kvalitativt likvärdig med motsvarande utbildning på andra håll i landet och att för ernående av denna målsättning erforderliga forsknings- och utvecklingsresurser anvisas. () ()
mot · FY02522 · 1975-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om höjning av statsbidraget till Restenässkolan. 1 budgetpropositionen bilaga 10 () finns under punkt D 27 upptaget anslag för bidrag till driften av vissa s. k. privatskolor. Ifrågavarande bidrag utgår efter två skilda principer. Den ena kategorin skolor erhåller statsbidrag enligt kungörelsen (1964:137) om statsbidrag till vissa privatskolor (omtryckt 1971:350). Den andra kategorin erhåller statsbidrag enligt av Kungl. Maj:t meddelade bestämmelser med . Till den senare kategorin hör numera endast en skola: Restenässkolan i kommun. Undertecknade anser att skäl inte föreligger att utdela statsbidraget till det fåtal skolor av ifrågavarande slag som finns efter olika grunder. Restenässkolan bör i bidragshänseende hänföras till den grupp som erhåller statsbidrag enligt kungörelsen 1964:137. Restenässkolan drivs av en stiftelse av ideell karaktär. Skolan, som startade sin verksamhet , är internatskola. Den är organiserad som dels grundskola med årskurserna 79, dels gymnasieskola med treårig humanistisk, samhällsvetenskaplig, naturvetenskaplig och ekonomisk linje. Restenässkolan står under inseende. Som internatelever intages i huvudsak barn och ungdom som har behov av miljöbyte, som har utlandssvenska föräldrar eller är från glesbygd och icke kan beredas tillfredsställande inackordering på annat sätt. Dessutom intages externatelever från och andra närliggande kommuner. Elevrekryteringen sker från hela landet, och är 19 län representerade. Skolan har också ett antal elever från utlandssvenska familjer. Antalet elever utgör 340, varav 180 är internatelever. Antalet inträdessökande är stort . Vid senaste elevintagningen måste några elevansökningar avvisas på grund av bristande kapacitet. Beträffande den sociala rekryteringen av skolans elevkår vill vi framhålla att denna utgör ett tvärsnitt genom samhället. Restenässkolan arbetar utan eget vinstintresse. Den har alltid strävat efter att hålla låga elevavgifter. Trots att skolan åtnjuter lägre statsbidrag än andra s. k. privatskolor har den kunnat hålla avsevärt lägre elevavgifter än övriga. är avgiften för internatelev på gymnasiet . för helt läsår. Denna avgift inkluderar läroböcker. Som jämförelse kan nämnas att motsvarande avgift vid Lundsberg är . för den enskilde en hög avgift, och risken är att om avgiften höjs kraftigt, vilket torde bli nödvändigt om statsbidraget inte höjs, uppstår en social skiktning efter ekonomiska villkor, vilket inte är önskvärt. Elevavgiftens storlek är helt beroende av statsbidragets storlek. Restenässkolan har moderna, välutrustade lokaler. Den har ett mycket gynnsamt läge i storstadsregionen kring med dess goda förbindelser med bl. a. utlandet. Vi anser det väsentligt att en internatskola med gymnasieskola är lokaliserad till denna region. Omkring 2/3 av eleverna rekryteras från västra . att beslutar att Restenässkolan får åtnjuta statsbidrag enligt kungörelsen (1964:137) om statsbidrag till vissa privatskolor (omtryckt 1971:350). () i Lane-Herrestad () i Vrångebäck
mot · FY02527 · 1975-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om trädgårdsutbildning inom gymnasieskolan. Läroplanen för den tvååriga trädgårdskursen fastställdes av i samband med den nya gymnasieskolans införande . Beslutet innebar att utbildningen skulle utformas som specialkurs men med en läroplansutformning som överensstämmer med de yrkesinriktade linjerna beträffande antal timmar för yrkesteknik, allmänna ämnen m. m. Enligt de utredningar som föregick den nya gymnasieskolan skulle längre s. k. lågfrekventa utbildningar, som endast fanns lokaliserade till ett fåtal orter, organiseras som specialkurser. Den längre gymnasiala trädgårdsutbildningen kom således att hänföras till kategorin specialkurs medan motsvarande jord- och skogsbruksutbildning organiserades som linje. Här kan anföras att flera lågfrekventa utbildningar finns som linjer i gymnasieskolan. Den ovan nämnda principen har således ej följts konsekvent. Vidare har de förutsättningar som låg till grund för beslut ändrats. Utbildningsbehovet har ökat såväl inom markbyggnadssektorn som inom odlingssektorn och överstiger f. n. utbildningskapaciteten. Enligt planering planeras därför en ökad utbildning från f. n. till av alla sextonåringar i riket. Det högre talet beräknas uppnås . Mot denna bakgrund bör övervägas om trädgårdslinjen kan göras mer attraktiv för eleverna. Från såväl informations- som rekryteringssynpunkt är en omvandling av specialkursen till linje att föredra. Det kan vara svårt att väcka ett lika stort intresse för en specialkurs som för en linje. Ofta bedrivs jord-, skogs- och trädgårdsutbildning vid samma skolenhet. Trots att läroplanerna för eleverna till stor del överensstämmer har trädgårdsstuderande en annan status än sina kamrater inom jordbruk och skog. Det finns således en rad skäl som talar för en omvandling av specialkursen till linje inom gymnasieskolan. Utbildningens innehåll skulle därvid ej beröras. Den frågeställning som vi här aktualiserat har ett mycket stort stöd hos yrkesverksamma inom trädgårdsnäringen, utbildningsansvariga samt lärare och elever. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att uppdrar åt regeringen att vidta åtgärder i syfte att ändra den nuvarande tvååriga trädgårdskursen till linje inom gymnasieskolan.