mot · FY021154 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om villkor för svenskt bidrag till Internationella utvecklingsfonden SIDA), m. m. I motion 1296 till riksdag hemställdes om en granskning av de internationella biståndsorganens verksamhet, speciellt en värdering av () verksamhet utifrån behov, samt de värderingar, målsättningar och riktlinjer som vägleder den svenska biståndspolitiken. Internationella Utvecklingsfonden () utgör en av Världsbanksgruppens tre grenar. På en rad punkter har kritik riktats mot Världsbanksgruppens politik. Det gäller bl. a. maktfördelningen inom bankgruppen där röstning sker efter kapitalinsats, bankgruppens påtryckningar på mottagarländernas ekonomiska politik och val av utvecklingsstrategi, bankgruppens länderval, de hårda kraven på kreditvärdighet hos mottagarlandet för att bevilja lån samt bankgruppens krav att länder som nationaliserat utländska tillgångar skall betala ersättning för dessa innan lån kan beviljas. En rad av Världsbanksgruppens medlemsländer, bl. a. de nordiska länderna, , har vid bankgruppens årsmöten kritiserat bankgruppens policy på olika områden. I handlingsprogrammet för upprättandet av en ny internationell ekonomisk ordning som antogs av FN:S generalförsamlings extra session för råvaror och utveckling sägs att både som mottagare och givare bör på ett effektivare sätt delta i beslutsprocessen inom . Det bör ske genom att ett rättvisare rösträttssystem upprättas. Det är angeläget att detta krav omsätts i praktiskt handlande. Inom bankgruppen har sedan tillträde som chef förts en debatt om biståndsorganets policy och metoder i utvecklingsarbetet. a. har världsbankschefen i olika anföranden betonat att sociala och fördelningspolitiska aspekter skall tillmätas större betydelse. a. från svensk sida har detta tagits till intäkt för bankgruppens omorientering av sin politik från en snävt tillväxtcentrerad till en socialt orienterad utvecklingssyn. Den nya politiken har i icke nämnvärd utsträckning slagit igenom i bankens praktiska handlande, men fortfarande finns det en klyfta mellan innehållet i olika uttalanden från bankledningen och handlandet i det praktiska biståndsarbetet. I årets budgetproposition hänvisar chefen för till ett uttalande i fjolårets statsverksproposition om hur internationella organisationer har inskränkt eller inställt sin kreditgivning till länder som genomfört strukturreformer till förmån för befolkningens flertal. Enligt departementschefens uppfattning borde sådana länder istället ha särskilt företräde vid fördelningen av det multilaterala biståndet. Vidare säger departementschefen: uttalanden och ställningstaganden som gjorts från de stora multilaterala biståndsorganen måste ses som ett tecken på att principen om att egna insatser avgör om biståndet effektivt når de breda folkgrupperna alltmera godtas även internationellt. Från svensk sida bör vi fortsätta verka för att detta synsätt också kommer till uttryck i organisationernas praktiska biståndsverksamhet. Som nämnts har en socialt och fördelningspolitiskt inriktad grundsyn ännu inte slagit igenom i Världsbanksgruppens praktiska biståndsverksamhet. Exempelvis diskuteras och förbereds inom bankgruppen biståndsgivning till Saigonregimen i och militärjuntan i . Beslut inom direktion väntas . Om långivning kommer att inledas till och , kommer klyftan mellan de av bankledningen antagna deklarationerna och bankens praktiska politik att åter öka. Världsbanksgruppens agerande gentemot under president regeringstid är ett exempel på vilka effekter bankgruppens lånevillkor fått i praktiken. ansågs då inte uppfylla bankgruppens krav på kreditvärdighet. Bankledningen ansåg att lån från bankgruppen inte kunde användas produktivt i folkflertalets intressen som bankledningen hänvisade till att nationaliserat utländska företag utan att erlägga kompensation. Efter militärkuppen har återupptagit kreditgivningen till . erhöll ett lån på 5,25 milj. dollar för tekniskt bistånd, att användas till förinvesteringsstudier inom olika sektorer, ett supplementärt lån ingående i en tidigare beviljad kredit för motorvägsbygge på 1,6 milj. dollar och ytterligare ett supplementärt lån för elkraftsverk på 6,7 milj. dollar. Totalt har således efter militärkuppen erhållit 13 550 milj. dollar från . Fär närvarande förbereds inom banken tre nya lån till uppgående till totalt 80 milj. dollar. Beslut skall fattas . Hur ser på efter militärkuppen framgår klart i ett dokument and the , där bankens relationer med sedan president regeringstid beskrives. skickades en s. k. economic mission till för studium av landets ekonomi och för att bedriva sektorstudier. I sin rapport till bankhögkvarteret drog representanter, efter att ha studerat den nya regeringens ekonomiska politik och dess ekonomiska program, slutsatsen att klara framsteg gjorts i strävanden att klara upp landets ekonomiska problem. Vad Chilejuntans ekonomiska politik inneburit förden chilenska befolkningen i form av nedskurna löner, prishöjningar och arbetslöshet nämns inte i bankdokumentet. Banken konstaterar att överenskommelse om kompensation för exproprierade gruvegendomar har nåtts med två av de tre inblandade kopparbolagen. Inom har planer funnits att inleda biståndsgivning till regeringen i och upprätta en s. k. konsultativ grupp för samordning av bankens planerade och övrigt internationellt bistånd till , detta trots att regeringen i är den enda regering i som uttalar sig positivt för ett samarbete med bankgruppen. En första biståndsinsats till uppgående till 50 milj. dollar har diskuterats. har bedrivit sektorsstudier och utfört projektförberedelser i . Två s. k. economic missions har sänts till . Bakom bankgruppens planer att inleda biståndsgivning till Saigonregimen står främst ., som inte minst i kraft av av rösterna inom bankgruppen har utomordentliga möjligheter att påverka politiken. söker nu uppenbart använda Världsbanksgruppen som ett instrument för att förverkliga sina utrikespolitiska målsättningar. Tanken bakom den amerikanska strategin torde vara att de multilaterala biståndsorganen skall ta över en del av ekonomiska åtaganden för att stödja Saigonregimen. samlades i för representanter för de största bidragsgivarna inom banken för att diskutera långivning till Saigonregeringen i och upprättandet av en konsultativ grupp för . Vid mötet som skedde under märkliga former antogs en rekommendation till världsbankschefen om en samordnad biståndsinsats för och upprättandet av en konsultativ grupp för . Vid detta liksom vid det första Världsbanksmötet om motsatte sig representanter energiskt att någon biståndsgivning till skulle komma till stånd. ansåg också att planerna på inrättande av en konsultativ grupp ej skulle realiseras. Den svenska ståndpunkten, som avgavs å de nordiska ländernas vägnar, negligerades vid . Enligt uppgift har Paris-rekommendationen ej lett till någon åtgärd från sida, men frågan om Världsbanksgruppens engagemang i kommer att avgöras framgent. En insats från Världsbanksgruppen till Saigonregimen i skulle strida mot det s. k. om fred i . relationer via multilaterala kanaler med Saigonregimen i och militärjuntan i måste enligt vår mening stå i överensstämmelse med de bilaterala relationerna. I våra bilaterala relationer med har uttalat sitt stöd för den Provisoriska revulutionära regeringen (PRR) och lämnar bistånd till återuppbyggelsen av de områden i som kontrolleras av PRR. diplomatiska förbindelser med Saigonregeringen har varit nedfrusna. har de diplomatiska förbindelserna med Saitonregimen även formellt upphört att existera. I de fall Världsbanksgruppen beslutar inleda biståndsgivning till kan genom deltagande i finansieringen av IDA:s verksamhet och medlemskapet i Världsbanksgruppens tre olika grenar komma att indirekt stödja Saigonregimen som i olika sammanhang deklarerat sitt stöd åt PRR. Det innebär således direkt motstridande bilaterala och multilaterala relationer till . Beträffande nedlade sin röst i när denna beslutade om krediterna till . har i olika sammanhang kraftfullt fördömt militärjuntan i . ambassadör i gjorde i samband med militärkuppen utomordentliga insatser för att rädda anhängare till president undan juntans fängelser. Det avtal om svenskt bidrag till långsiktigt utvecklingssamarbete som slöts med under president regeringstid sades upp av efter militärkuppen . Även beträffande uppkommer en uppenbar motsättning mellan bilaterala och multilaterala handlande om Världsbanksgruppen beslutar ge nya lån till militärjuntan. I händelse av att eller regeringen i erhåller lån från Världsbanksgruppen bör upphöra att stödja Världsbanksgruppen. deltagande i internationella biståndsorgan måste stämma överens med vår utrikespolitiska grundsyn och de målsättningar och riktlinjer som finns för svensk biståndspolitik. I budgetpropositionen föreslår departementschefen att 252,1 milj. kr. anvisas till Internationella utvecklingsfonden /76. Enligt vår mening bör medlen anvisas villkorligt, dvs. under förutsättning att biståndsinsatser från Världsbanksgruppen till Saigonregeringen i och ej kommer till stånd. Det svenska bidraget till överfors i regel till fonden i form av en skuldsedel. Trots att halva fjärde påfyllnadsperioden snart har gått har överenskommelsen fortfarande inte trätt i kraft, eftersom ej ratificerat den. Ändå har i förskott utbetalat den första tredjedelen av påfyllnaden . Regeringen begär i budgeten att få utbetala också det andra svenska bidraget, även om påfyllnadsöverenskommelsen inte skulle ratificeras av . är det allmänt känt att svarar för en stor del av påtryckningarna på Världsbanksgruppen för att förmå denna att besluta om bistånd till Saigonregimen och . Ett krav för utbetalningar från svensk sida måste vara att något sådant beslut ej fattas. Om beslut om bistånd till Saigonregimen och skulle fattas fram till budgetårets slut, dvs. , måste säga upp överenskommelsen forsin del, om den vid beslutstidpunkten harträtt i kraft. Annars kan enbart upphöra med utbetalningar till fonden. För att alls skall göra utbetalningar i fortsättningen till fjärde påfyllnaden, bör garantier således ges från Världsbanksgruppen om att biståndsbeslut beträffande och Saigonregimen i ej kommer att tas utbetalningen avser. För att Världsbanksgruppen skall bli ett organ för internationellt utvecklingssamarbete mellan i- och krävs en total förändring av maktstrukturen inom bankgruppen till förmån. Skall bankgruppen kunna bli ett effektivt instrument för att främja ekonomisk och social utveckling i krävs att bankgruppen i sin verksamhet utgår från en helhetssyn på utvecklingsprocessen, att dess politik, projekt- och lånevillkor på olika områden ändras. Överensstämmelse måste således finnas mellan bankgruppens uttalade mål och den praktiska biståndsverksamheten. Förslaget från för råvaror och utveckling att upprätta en särskild fond till förmån för de som drabbats hårdast av prisstegringar på råvaror och energiresurser tycks tills vidare vara avfört, då i-länder som m. fl. vägrat göra några utfästelser om bidragsgivning till en sådan fond. En utvecklingskommitté för att bistå de hårdast drabbade inrättades i stället som en del av och () med deras i-landsdominerade röstningssystem. har främst även gjort andra försök att överföra viktiga beslut om multilateralt biståndssamarbete och internationellt valutasamarbete till organ som domineras av de rika i-länderna. , som i olika sammanhang understött krav på en ny internationell ekonomisk ordning måste ta konsekvenserna av detta och medverka till upprättandet av internationella biståndsorgan, uppbyggda efter principen ett land - en röst och som i sitt praktiska biståndsarbete understödjer reformer i u-ländema som kommer de breda folklagren till godo. bör därför ta initiativ till åtgärder som kan vitalisera exempelvis den av FN beslutade särskilda fonden för stöd till de av den ekonomiska krisen hårdast drabbade utvecklingsländerna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. bemyndiga regeringen att utbetala 252,1 milj. kr. till Internationella utvecklingsfonden () först om Världsbanksgruppen garanterar att inga beslut om bistånd kommer att fattas gällande Saigonregimen i eller , 2. hos regeringen begära förslag om annullering av överenskommelsen om den fjärde påfyllnaden till , om Världsbanksgruppen beslutar om bistånd till Saigonregimen i eller före under förutsättning att överenskommelsen om påfyllnaden vid beslutstidpunkten trätt i kraft, 3. uppdra åt regeringen att ta initiativ till överläggningar med industri- och oljeproducentländer som har intresse för att i likhet med lämna bidrag till FN:s särskilda fond och därmed fullfölja FN-beslutet. () ()