mot · FY021595 · 1975-01-24 00:00:00 — om en särskild enhet för sjukdomsgenetik vid . Av 16 vetenskapliga institutioner är husdjurshygien den största och mest heterogena. Rätteligen är det här inte fråga om en utan om tre innehållsmässigt från varandra helt skilda institutioner. Sjukdomsgenetiken har som basvetenskap patologi, matematik och statistik. Husdjurshygienen, som sysslar med djurens utfodringsfrågor, bristoch omsättningssjukdomarna, dietetik samt djurens stall- och utemiljö, är baserad på näringsfysiologi, ekologi, medicin m. m. Husdjurshygien betecknas bäst som förebyggande veterinärmedicin. Det har länge stått klart att de två helt väsensskilda ämnena sjukdomsgenetik och husdjurshygien måste skiljas på två lärostolar. framfördes detta krav om delning, ett krav som sedan upprepades . Heterogeniteten i institutionens arbete med forskning och undervisning ökades ytterligare i och med att den tidigare självständiga och hovsjukdomar samt den till denna institution förlagda hovslagareskolan också inordnades i husdjurshygien. Med ordförandens utslagsröst stannade veterinärhögskoleutredningen (1964) för oförändrad organisation av institutionen. Mot detta reserverade sig utredningens båda veterinära ledamöter och därtill dennas båda experter, som föreslog en delning och skapandet av en särskild enhet för sjukdomsgenetik. 1 propositionen 1965:38 uttalade departementschefen, efter det att nära nog samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan (16 st.), tillstyrkt en uppdelning av den heterogena och otympliga institutionen, att frågan om institutionens delning hängde intimt samman med högskolans framtida lokalisation, och ville i avvaktan på resultatet av veterinärmedicinska utredning ej ta ställning. började överflyttningen av till nya lokaler i . 1 HVC (Husdjursvetenskapligt centrum) har för sjukdomsgenetiken skapats egna, nya lokaler med en golvyta på närmare . I vissa fall är dessa lokaler spccialinredda för sitt ändamål. Därtill har anslagits ca 1 milj. kr. för inköp av ny utrustning för den sjukdomsgenetiska verksamheten. Den personal som sjukdomsgenetiken har utgörs av en bitr. professor, en amanuens och en kansliskrivare. Som framgår av årets budgetproposition (bil. 11, s. 103) har forskningsverksamheten inom sjukdomsgenetiken nu länge varit ett område på som på grund av resursbrist varit speciellt eftersatt. Ekonomiskt ytterst betydelsefulla sjukdomar som kalvningslamhet, acetonemi, juverinflammationer hos nötkreatur samt ben- och ledsvaghet hos svin måste bli föremål för genetisk bearbetning på bred bas. lärarkollegium och styrelse har som framgår på s. 104 i ovan nämnda bilaga 11 gett upprustningen av sjukdomsgenetik mycket hög prioritet. Kravet på delning av institutionen har för övrigt petitavägen framförts år och understrukits genom uppvaktningar inför senare års jordbruksministrar. Tack vare de av statsmakterna nu för sjukdomsgenetiken skapade resurserna i vad gäller nya specialinredda lokaler samt utrustning och materiel synes goda möjligheter föreligga att åter nå i fatt den internationella utvecklingen på den tillämpade sjukdomsgenetikens område. Här har tidigare varit långt framme. Villkor är då att ämnet också får sin personella upprustning i enlighet med av lärarkollegiet och styrelsen petitavägen framförda äskanden. Med endast tre personer går det inte. För att underlätta den personella upprustningen bör denna kunna ske i etapper. Den första och erforderliga omfattar: Avlöningskostnaderna för dessa uppgår enligt löneläge inkl. lönekostnadspålägg till . Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att beslutar att en särskild enhet för sjukdomsgenetik inrättas vid och att denna i första etappen får personaluppbyggnad enligt vad som i motionen anförts. . ÅSLING (c)