mot · FY02232 · 1975-01-17 00:00:00 — av m. fl. om uppgiftsskyldigheten m. m. för mindre och medelstora företag. ställs så stora krav på företagen att lämna uppgifter för olika ändamål och medverka i uppbörden av olika skatter, att det otvivelaktigt är befogat att tala om blankettraseri. Många företagare upplever tvånget att lämna uppgifter till kommunala och statliga myndigheter som en växande börda. måste läggas ner på att ta fram och sammanställa uppgifterna. Bördan upplevs inte som mindre tung när man gång efter annan kan konstatera att likartade uppgifter ofta begärs från olika håll - men sällan och sällan så att ytterligare arbetsinsats inte behövs. De många uppgiftskraven drabbar hårdast de mindre företagen med enkel bokföringsorganisation. För att ta fram önskade uppgifter fordras ofta extraarbete, för vilket man inte har råd att avdela eller anställa särskild personal. 1 stället får företagaren och hans familj avsätta en del av fritiden för ändamålet eller låta andra för företaget väsentligare uppgifter stå tillbaka. framhöll allmänna beredningsutskottet i ett yttrande (nr 30) att man för sin del kunde vitsorda att den företagarna åliggande skyldigheten att lämna en rad uppgifter till olika myndigheter medför vissa besvärligheter inte minst för de mindre företagare, vilka icke har möjlighet att anställa särskild arbetskraft fördetta arbete. I den mån uppgiftslämnandet kan förenklas och rationaliseras bör det också ske. Mot den bakgrunden förordade utskottet en utredning om samordning och förenkling av de uppgifts- och uppbördsskyldigheter som av det allmänna ålägges företagen. En enhällig riksdag följde utskottet. Sedan allmänna beredningsutskottet gjorde sitt uttalande har förflutit. Under den tiden har uppgiftstrycket på företagen växt ytterligare, bl. a. som en följd av den ökade efterfrågan på statistik i olika sammanhang. Den samordning och förenkling som utskottet förordade är därför än mer motiverad och angelägen . En aktuell och fullständig bild av antalet uppgiftskrav på företagen från myndigheter av olika slag finns inte. En SCB-undersökning avseende förhållandena ger dock viss vägledning. Av den preliminära resultatredovisningen framgår bl. a. följande: - 93 myndigheter och kommittéer ställde tillsammans 707 krav på företagen att tillhandahålla uppgifter av olika slag. - Om man lägger samman antalet företag som berördes av varje krav gällde uppgiftskraven totalt 8 071 700 företag. - För att tillgodose önskemålen om uppgifter fick företagen fylla i 48 846 700 blanketter och rapporter. - Dessa innehöll tillsammans 1 021 500 000 uppgifter. Med tanke på riksdagsbeslut rörande t. ex. uppgiftsskyldighet för företag i vissa planeringsfrågor och en rad nya verk är antalet uppgiftskrav säkerligen större än vad som framgår av SCB:s undersökning. Det visar bara hur angeläget det är att åtgärder snabbt vidtas för att lätta uppgiftsbördan för mindre och medelstora företag. - väntan - tillsatte regeringen utredningen om företagens uppgiftsplikt. som denna arbetat har den ännu inte kommit fram med något förslag till lösning av frågan. Man kan förmoda att de förslag om förenklingar och lättnader, som eventuellt kan bli resultatet av utredningens arbete, inte på långa vägar balanserar ökningen i uppgiftsmängd sedan utredningen tillsattes. Det är av stor vikt att utredningsarbetet förs till ett snabbt slut och att ett förslag som begränsar uppgiftsskyldigheten för mindre och medelstora företag läggs fram för . Med hänsyn till att arbetsmarknadsminister vid Företagets dag i lovade att medverka till en snabb lösning av frågan om företagens uppgiftsskyldighet, förutsätter vi att regeringen är beredd att göra det. Enligt direktiven är utredningen förhindrad att ta upp den väsentliga frågan om ersättning för uppgifts- och uppbördsskyldigheten. En sådan begränsning av utredningsuppdragen är enligt vår mening felaktig, särskilt som möjligheterna att åstadkomma en rimlig balans mellan myndigheternas behov av uppgifter och företagens kostnader för att ta fram dem till en del isammanhänger med ersättningsfrågan. Med nuvarande ordning görs knappast en korrekt avvägning mellan nytta och kostnader. Myndigheterna har i princip endast sina egna kostnader att ta hänsyn till och behöver inte väga in företagens kostnader för att ta fram uppgifterna. Ett ersättningssystem skulle därför framtvinga en bättre avvägning mellan kostnaderna för att begära in uppgifterna och nyttan av dem. Utredningen om företagens uppgiftsskyldighet bör därför få tilläggsdirektiv att pröva frågan om ekonomisk kompensation till företagen för uppgifts- och uppbördsskyldigheten. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär 1. att förslag om förenklad uppgiftsskyldighet för mindre och medelstora företag föreläggs årets riksdag, 2. att utredningen om företagens uppgiftsplikt ges i uppdrag att lägga fram förslag om ekonomisk kompensation till mindre och medelstora företag för uppgifts- och uppbördsskyldigheten.