ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ0224 · 1975-10-30 00:00:00 — Motion 1975/76: 24 med anledning av propositionen 1975/76:15 med förslag till trafikskadelag m. m. Områdesfordon kallas en klart avgränsad grupp motorfordon, som brukas inom inhägnat område. Exempel på s. k. områdesfordon är Trial- och motocrosscyklar. Till följd av dessa motorfordons speciella egenskaper är dessa underkastade varken besiktnings- eller registreringsskyldighet. Samma gäller vissa arbetsfordon, bl. a. fordon som brukas inom inhägnat fabriksområde. Frågan om huruvida detta även i fortsättningen skall vara förhållandet har utretts av bl. a. motorredskapsutredningen. Inom pågår överväganden i denna speciella fråga. Trots att frågan om besiktning och registrering alltså ännu inte är löst, föreslår utredningen att områdesfordonen förs in under trafikskadelagen, dvs. att man även för denna fordonskategori skall kräva obligatorisk försäkringsskyldighet och registreringsplikt. Ett godkännande av vad som i denna fråga sägs i regeringens proposition skulle meföra svåra konsekvenser för den motorintresserade ungdomen, som bedriver verksamhet på motorgårdar, motorövningsområden och liknande platser. I vissa fall skulle möjligheterna för nuvarande verksamhet helt undanryckas med de negativa konsekvenser detta skulle kunna få, dels för de ungdomar som närmast berörs, dels för samhället i övrigt. Med anledning härav hemställer jag att områdesfordon liksom nu undantas från tillämpningsområdet för det i propositionen föreslagna försäkringssystemet.
mot · FZ0227 · 1975-10-30 00:00:00 — Motion 1975/76: 27 med anledning av propositionen 1975/76:15 med förslag till trafikskadelag m. m. 1 propositionen 1975/76:15 angående trafikskadeersättning föreslås bl. a. att trafikskadelagen även skall tillämpas för tävlingsfordon som uteslutande används inom inhägnat tävlingsområde. gäller olika regler för registrering och trafikförsäkring av tävlingsfordon beroende på var fordonen används. Om fordonen uteslutande används inom inhägnat tävlingsområde behövs ingen registrering (BRK. § 9) och ingen trafikförsäkring (TFL § 2). Om fordonen används även utanför inhägnat tävlingsområde måste de däremot både registreras och trafikförsäkras. För båda dessa kategorier är bilansvarighetslagen tillämplig. Som en följd av ovanstående inskränkningar i trafikförsäkringsskyddet finns särskilda föraransvarsförsäkringar vid hastighetstävlingar. Försäkringarna har tecknats av () för biltävlingar och av (Svemo) för motorcykel- och terrängskotertävlingar. Försäkringarna omfattar alla av SBF resp. Svemo sanktionerade hastighetstävlingar i . De gäller även för sådana moment i rallytävlingar som är av hastighetskaraktär. Försäkringarna gäller inte enbart till förmån för svenska förare utan även för utländska förare när de tävlar i . Försäkringarna täcker den ansvarighet som enligt lag kan åläggas töraren/ägaren/brukaren för person- eller egendomsskada som tillfogas tredje man till följd av trafik med fordonet. Försäkringarna gäller dock inte för skada på tävlande och deras motorfordon och inte heller för skada på funktionärer eller andra personer/egendom inom förbjudet område. Eftersom ansvarsförsäkringarna undantar skada på tävlande och funktionärer har särskilda olycksfallsförsäkringar ordnats för dessa. Det kan tilläggas att enligt sportens egna regler deltar de tävlande på egen risk. Härav följer att några krav på skadestånd för skador som tävlande åsamkat annan tävlande inte förekommer inom motorsporten. I sådana fall träder i stället ovannämnda olycksfallsförsäkringar in. Propositionens förslag skulle innebära kraftigt höjda försäkringskostnader för utövarna av motorsport. Detta kan innebära att flertalet av de mer än 100 000 medlemmarna i SBF och Svemo - varav hälften är - tvingas söka andra vägar än tävlingsverksamhet för att fä utlopp för sitt motorintresse. De sociala följderna och konsekvenserna för trafiksäkerheten av en sådan utveckling bör inte underskattas. Slutligen bör framhållas att motorreskapsutredningen i sitt betänkande 1975/76: 27 (SOU 1974:26) föreslog att den nya trafikskadelagstiftningen inte skall omfatta fordon som endast körs inom inhägnat tävlingsområde. Med stöd av ovanstående hemställs att måtte besluta att den i propositionen föreslagna trafikskadelagen inte skall omfatta fordon som uteslutande används inom inhägnat tävlingsområde.
mot · FZ0228 · 1975-10-30 00:00:00 — Motion 1975/76: 28 med anledning av propositionen 1975/76:16 om tillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet I anslutning till beslut föreslås i propositionen 1975/76:16 att den allmänna arbetsgivaravgiften skall sänkas från till inom det inre stödområdet. Nedsättningen avses gälla under och omfatta samtliga arbetsgivare utom stat och kommun. Gränsdragningen mellan det inre och det allmänna stödområdet är förenad med tröskelproblem i fråga om vissa kommuner som gränsar till det inre stödområdet. Vid utgivande av lokaliseringsstöd har tidigare uttalat sig för att särskild hänsyn bör tas i gränstrakterna till det allmänna stödområdet. Dessa gränsdragningsproblem gäller i hög grad , vars gräns mot det inre stödområdet har en mycket onaturlig utformning. Kommunens inre delar som bildas av församlingarna Anundsjö, , och Trehörningsjö skulle, om gränsdragningen för det inre stödområdet fått en riktig sträckning, hamnat innanför denna gräns. Detta innebär att av de som omfattar utgör med de nämnda församlingarna nära egentlig glesbygd. De namngivna församlingarna är även i fråga om befolkningstäthet, näringsliv, skattekraft och sysselsättningsgrad fullt jämförbara med intilliggande kommuner i det inre stödområdet. För att sänkningen av arbetsgivaravgiften skall få effekt inom hela det egentliga glesbygdsområdet bör denna enligt min mening gälla även de delar som i annat sammanhang betecknats som den s. k. grå zonen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att sänkningen av arbetsgivaravgiften även skall gälla de till det inre stödområdet angränsande områdena. GOTAB 75 10230 S Slockholm 1975
mot · FZ0230 · 1975-10-30 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:49 med förslag till lag om varningstext och innehållsdeklaration på tobaksvaror framstår bruket av tobaksvaror som ett av de största hoten mot folkhälsan. har fastslagit att ingenting skulle betyda så mycket för hälsan i världen som avskaffandet av tobaksrökningen. I vårt land har rökningen blivit ett allvarligt samhällsproblem inte minst genom att allt yngre barn blir rökare. I avvaktan på tobaksreklamsutredningens betänkande har från myndigheternas sida inga åtgärder vidtagits. Den proposition sorn nu avgivits med förslag om varningstexter och innehållsdeklaration på tobaksvaror är ett steg i rätt riktning, men det som föreslås är likväl otillräckligt. Framför allt måste snara åtgärder till för att skydda och ge rättvisa åt den del av befolkningen som icke röker men utsätts för hälsorisker på grund av att rökare hänsynslöst förgiftar utrymmen och arbetsplatser där ickerökare måste vistas. Det gäller matställen, serveringsvagnar på tåg och båtar, offentliga lokaler av olika slag. Det gäller också sjukhusen, vårdhemmen och skolorna i viss utsträckning. En rent otrolig nonchalans visas av många rökare; sålunda röker man utan hänsyn vid bord i SJ:s serveringsvagnar där anslag finns uppklistrade med begäran om att rökning inte skall förekomma. Asbestfaran och vissa verkningar av andra byggmaterial och giftiga ämnen i färger och besprutningsvätskor har föranlett stor uppmärksamhet och alarmerat hälsovårdsmyndigheterna. Skadorna som icke-rökare åsamkas av tobak är dock mer omfattande. Frågan är om icke härvid försumlighet förekommer i tillämpningen av lagarna om arbetarskydd. Det synes vara mycket brådskande att åstadkomma en förändring i det förhållande som råder i detta hänseende. Ingen medborgare bör behöva tobaksrök mot sin vilja i sitt hem, på sin arbetsplats, på vårdinrättning eller i offentlig lokal. Det finns därtill en kategori som är oskyddad mot tobaksrökningens skadeverkningar, nämligen de små barnen och de ofödda som under fosterstadiet skadas av moderns rökning. Vetenskapliga undersökningar har visat klart samband mellan mödrarnas rökning och skador eller svagheter på och nyfödda barn. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär utredning om tobaksrökningens inverkan på icke-rökare. GOTAB 75 10231 S 1975
mot · FZ026 · 1975-10-15 00:00:00 — Motion 1975/76:6 med anledning av skrivelse 1975:88 med överlämnande av årsredovisning för 80 innebär den, näst kärnkraftverken, största satsningen inom statlig företagsamhet i vårt land. Projektet får stor betydelse för hela näringslivet i och kommer att bestämma många människors arbetssituation för . När samhället engagerar sig i näringslivet, är det väsentligt att projekten utarbetas med framsynthet och helhetssyn. Hur skall man bygga ett stålverk så att människorna som berörs av det får bästa möjliga nytta av det? Hur skall arbetsmiljön utformas och vilken arbetsorganisation är den bästa? Hur skall naturresurser och energi tas till vara med största möjliga globala ansvar? Hur skall man bygga och planera för att kommunen och regionen skall påverkas ur alla synpunkter positivt? Rent företagsekonomiska intressen måste sammanvägas med samhällsintressen, både mänskliga, ekologiska och ekonomiska. Vid den tekniska högskolan i har pågått ett projekt under ledning av professor för att studera hur framtidens järnverk skulle kunna utformas med hänsyn till alla dessa faktorer. Det är viktigt att alla kvalificerade synpunkter tas till vara i den fortsatta planeringen och utbyggnaden av 80. En grupp ledd av professor skulle kunna värdefullt vidga beslutsunderlaget. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar anhålla om att regeringen tillsätteren grupp för att bistå i planeringen av 80, enligt vad som ovan anförts.
mot · FZ028 · 1975-10-29 00:00:00 — Motion 1975/76:8 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:15 med förslag till trafikskadelag m. m. I propositionen 1975/76:15 framläggs förslag till trafikskadelag. Förslaget innebär i väsentliga avseenden ändringar i förhållande till nu gällande lagstiftning på trafikskadeersättningens område. När det gäller en av dessa ändringar, nämligen begränsningen av nuvarande möjligheter till jämkning av ersättning för personskada på grund av medvållande från den skadelidandes sida, anser vi ändringarna alltför långtgående. Jämkning får enligt 12 § förslaget till trafikskadelag endast ske om den skadelidande medverkat till skadan uppsåtligen eller av grov vårdslöshet. Förslaget motsvarar i detta avseende vad trafikskadeutredningen anfört. 1 några remissvar har emellertid ifrågasatts om inte undantag från ersättningsrätten eller jämkning av skadeståndet borde kunna ske även i fall då föreren gjort sig skyldig till rattfylleri eller rattonykterhet. () pekar på vad förbundet uppfattar som stötande konsekvenser om utredningens förslag till trafikskadelag skulle gå igenom utan förbehåll för trafiknykterhetsbrott. Vi finner avsevärde delar av MHF:s kritik mot förslaget berättigade. Föredragande statsrådet hävdar, som skäl för jämkning vid fall av grov vårdslöshet, att det skulle leda till stötande resultat om full ersättning under alla förhållanden skulle utgå till den som har gjort sig skyldig till allvarlig överträdelse av trafikreglerna och därvid visat uppenbar hänsynslöshet och likgiltighet för andra trafikanters säkerhet. Även om man, i vad gäller trafiknykterhetsbrotten, i de flesta fall inte kan anse nämnda kriterier uppfyllda, anser vi dock att det kan finnas anledning till jämkning av skadeståndet i vissa fall när den skadelidande gjort sig skyldig till rattfylleri eller rattonykterhet. Rätten till ersättning för personskada beträffande alkoholpåverkad förare bör utformas på sätt justitiekanslern anfört i sitt remissvar, nämligen så att jämkning bör kunna ske så snart en av alkohol eller annat berusningsmedel straffbart påverkad förare medverkat till sin egen skada. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Åberopande det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring av 12 $ förslaget till trafikskadelag att trafikskadeersättning med anledning av personskada kan jämkas även när den skadelidande genom straffbar påverkan av alkohol eller annat berusningsmedel medverkat till skadan. () () () () GOTAB 75 10218 S 1975
mot · FZ02103 · 1975-11-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 Med hänvisning till vad i motionen 1975/76:102 anförts hemställes 1. att godkänner de grunder (/timme) för stöd till företag som anställer och utbildar ungdomar och kvinnor i enlighet med vad i motionen anförts samt bemyndigar regeringen att fastställa härför erforderlig ekonomisk ram, 2. att beslutar höja statsbidraget till kommuner för särskilda beredskapsarbeten för ungdom till samt anvisar erforderlig ökning på anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder. () () /ENKEL (fp)
mot · FZ02104 · 1975-11-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 Med hänvisning till vad i motionen 1975/76:102 anförts hemställes att beslutar anslå ytterligare 300 milj. kr. för stöd till energibesparande investeringar inom näringsliv och bostadssektor, varav ytterligare 100 milj. kr. till investeringar inom näringslivet och ytterligare 200 milj. kr. till investeringar inom bostadssektorn. () ()
mot · FZ02105 · 1975-11-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:61 om särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning Med hänvisning till vad i motionen 1975/76:102 anförts hemställes att beslutar införa investeringsavdrag för näringslivets byggnader och på samma villkor som föreslås gälla för avdrag vid maskininvesteringar. () () GOTAB 75 10387 s Slockholm 1975
mot · FZ02108 · 1975-11-24 00:00:00 — 1975/76 108-116 med anledning av propositionen 1975/76:13 med förslag till ändring i sjömanslagen (1973:282) I propositionen 1975/76:13 med förslag till ändring i sjömanslagen föreslås att dispens skall kunna medges från nuvarande regel att kvinna måste ha fyllt för att få sysselsättas i fartygsarbete. Det är med tillfredsställelse jag konstaterar att föredraganden ställer som villkor att utbildning i fartygsarbete bör ha påbörjats, då därigenom dispensen kommer att lämnas till flickor som ser praktiken som ett led i sin utbildning och därigenom säkras samma rätt som pojkar till sådan praktik. Dispens föreslås också att i första hand ges för tjänst på fartyg i sådan närtrafik, där fartyget regelbundet och med ganska täta mellanrum kommer till svensk hamn. Genom förslaget kommer flickor att få möjlighet att redan under utbildningens gång pröva på fartygstjänst, vilket jag ser som en fördel. Jag vill emellertid erinra om att utredningen utbildning i sitt remissyttrande till utredningsförslaget förordar en viss restriktivitet med utnyttjandet av ungdom till sjöss. Problemen gäller inte i första hand miljön på det svenska fartyget utan uppkommer då fartyget finns i utländska hamnar, där rekreationsmöjligheterna i många fall torde vara begränsade för unga kvinnor. I viss mån, påpekas det, kan också den personaliga säkerheten vara ett speciellt problem för unga kvinnor i vissa hamnstäder. Ungdomar som blir myndiga har likväl rätt att flytta hemifrån och ta anställning redan utan föräldrarnas tillstånd. Denna anställningsrätt har inte gällt anställning på fartyg för flickor . När nu en möjlighet till dispens införs bör emellertid till denna kopplas kravet på föräldrarnas eller vårdnadshavares tillstånd. Jag föreslår därför att ansökan om dispens enligt propositionen bör vara undertecknad också av vårdnadshavare. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att ett villkor för dispens från regeln att kvinna måste ha fyllt för att få sysselsättas i fartygsarbete skall vara tillstånd från vårdnadshavare. 1 1975/76.
mot · FZ02109 · 1975-11-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 109 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:22 om ändrade regler för studiesocialt stöd I socialförsäkringsutskottets betänkande 1974:19 samt i rskr 1974:265 begär en utredning om det studiesociala stödet. I utskottets skrivning heter det bl. a.: ,.. med hänsyn till att studiesociala reform nu varit i kraft att det studiesociala systemet bör göras till föremål för en allsidig förutsättningslös utredning. Utskottet anger vidare en rad frågor som man menar skall behandlas i utredningen, som man säger att även andra frågor som behandlas i aktuella motioner skall utredas. En av de motioner som föranledde SfU att begära nyssnämnda utredning var motionen 1974:205 av m. fl., i vilken vpk kräver en utredning om införande av studielön. Regeringen tillsatte en utredning om det studiesociala stödet som emellertid inte kan sägas tillgodose begäran om en allsidig och förutsättningslös utredning. I direktiven till utredningen begränsas denna nämligen mycket hårt. Det heter exempelvis: ... en utgångspunkt bör vidare vara att det vid sidan av ett generellt stödsystem för högskolestudier som till sin huvuddel är förenat med återbetalningsskyldighet skall finnas ett tredje, förmånligare system i enlighet med det förslag om vuxenutbildningsstöd som har beslutat om. Vidare heter det: "Riktpunkten skall vara att de återbetalningspliktiga medlen skall utgöra huvuddelen av studiestödet ... Vi anser således att dessa direktiv inte medger att göra en "allsidig och förutsättningslös utredning. Enligt vår mening bör därför utredningen ges tilläggsdirektiv som gör det möjligt för den att utreda frågan om en total omläggning av studiemedelssystemet från ett lånesystem till ett lönesystem. Införande av studielön är en viktig åtgärd för att bryta den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Med hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar sig för införande av studielön och hos regeringen begär att utredningsdirektiven - till utredningen om studiesocialt stöd - kompletteras så att utredningen får i uppgift att utarbeta förslag rörande införande av studielån. (vpk) i (vpk) INGA (vpk) (vpk)
mot · FZ02111 · 1975-11-24 00:00:00 — Motion 1975/76:lil med anledning av propositionen 1975/76:22 om ändrade regler för studiesocialt stöd I direktiven till den studiesociala utredningen redogör föredraganden för det samband som finns mellan det familjepolitiska stödet och delar av studiestödet. Enligt nu gällande system utgår barntillägg till studerande med barn . För återbetalning av studiemedel gäller emellertid en annan åldersgräns. Med den nuvarande utformningen av det familjepolitiska stödet är det inte rimligt att endast förekomsten av barn enligt 8 kap. 32 § skall påverka beräkningen av avgiftsunderlaget. Motiveringen för tioårsgränsen är att möjligheterna till barntillsyn då upphör, varför föräldrar inte längre åsamkas utgifter för sådan tillsyn. Jag finner emellertid denna koppling mellan barntillsynskostnader och återbetalningfelaktig.Studerandeföräldrarsutgifterför barntillsyn är dessutom i regel så låga , att det kan ifrågasättas om de ens då utgör huvudparten av de totala kostnaderna för barnen. Att dessa kostnader för barn i åldersintervallet tio till stiger hastigt är dessutom ett välkänt faktum för alla föräldrar. Kostnaderna för barnet är alltså betydligt högre än före. Vidare har de studerandes ålder höjts så att allt flera påbörjar sin återbetalning vid en ålder då barn finns i familjen. Jag föreslår därför att samma åldersgräns skall gälla såväl vid tilldelning av barntillägg till studiemedel som vid fastställande av avgiftsunderlaget vid återbetalning. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid behandlingen av propositionen 1975/76:22 beslutar att åldersgränsen i 8 kap. 32 § studiestödslagen skall höjas från tio till .
mot · FZ02114 · 1975-11-24 00:00:00 — Motion 1975/76:114 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 Under punkten B 4 till tilläggsbudgetpropositionen föreslås vissa förändringar i lagerstödets utformning. Företagen skall enligt förslagen kunna få förskott på statsbidragen till lagerökning, och staten skall kunna lämna garanti för förluster i samband med lån till lageruppbyggnad. Det senare förslaget innebär bl. a. att staten skall ta ansvar för förluster som bankerna kan åsamkas då de lämnar lån till lageruppbyggnad. 1 den omfattande av statliga bidrag och subventioner för näringslivet - dvs. dess ägare - spelar det s. k. lagerstödet en icke oviktig roll. Tanken är att stimulera företagen att upprätthålla inköp och produktion genom att de skall öka sina lager. I teorin skulle detta stöd kunna ha en verkan på kort sikt - det skulle kunna dämpa en konjunkturnedgång. Företagen skulle upprätthålla en högre produktion än vad som skulle tyckas motiverat i ett dåligt konjunkturläge. Men det finns gränser för hur stor lagerhållning som företagen kan anse lönsam. Lagerstödet är inte heller något styrmedel för den ekonomiska politiken - kapitalet avgör fortfarande om det vill spekulera i lager. 1 vissa branscher är möjligheterna till lageruppbyggnad små. På får en förhöjd lagerhållning sådan effekt att den dämpar beställnings- eller produktionsökning i bättre konjunkturläge. Lagerstödet är således sysselsättningsneutralt, påverkar inte produktionstillväxten och minskar inte profitjakten som produktionens mål. Dess enda säkra effekt är att inkomster överförs till kapitalägarnas fickor. De förbättringar i statens stöd till lagerspekulationen som propositionen föreslår måste därför avvisas. Förskottsutbetalning kan tyckas vara en formell sak, men den ökar möjligheterna till spekulativ lagerhållning. Garantierna för bankernas förluster i samband med lån till lageruppbyggnad är ytterligare en metod att göra kapitalisternas spekulation riskfri. I andra sammanhang har vi föreslagit att stödet till lageruppbyggnad borde avskaffas och att gåvopolitiken gentemot kapitalet över huvud taget måste brytas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att avslå regeringens hemställan i propositionen 1975/76:25 under bilaga 9, punkten B 4 Stöd till lageruppbyggnad. (vpk) i (vpk) i