mot · FY021855 · 1975-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m. m. I propositionen 1975:9 (s. 406) anför departementschefen följande huvuduppgifter för den närmaste periodens reformarbete i fråga om den högre utbildningen: att ytterligare öka utbildningens tillgänglighet, särskilt för andra studerandegrupper än de traditionella, och därmed främja den sociala utjämningen, att bredda och differentiera det samlade utbildningsutbudet, särskilt med hänsyn till anknytningen till arbetsmarknaden och förnyelsen av arbetslivet, att demokratisera utbildningens organisation och anpassa dess verksamhetsformer till en mer allsidig rekrytering av studerande. Mot bakgrund av denna målsättning synes propositionens förslag om lokalisering av högskoleutbildning inte ha tagit hänsyn till gällande omständigheter och förutsättningar för tre av landets län: , och . Om rättvisa och jämlikhet i möjligheterna till högre utbildning eftersträvas för hela landet är det vår uppfattning att bör besluta att och blir högskoleorter och att yrkesteknisk högskoleutbildning(YTH) förlägges till , och . Som skäl för denna utvidgning av landets högskoleutbildning får vi anföra följande: Departementschefens förslag om den framtida högskoleutbildningens organisation och lokalisering innebär att landet indelas i 19 högskoleområden med en, i vissa fall två, högskoleorter inom varje område. Enligt förslaget skall ingå i högskoleområde. Någon utbyggnad av högskoleutbildningen i föreslås inte ske. Inte heller finns med bland de åtta orter som föreslås få yrkesteknisk högskoleutbildning. Enligt vår mening finns starka såväl regionalpolitiska som utbildnings politiska motiv för att skall fä utgöra ett eget högskoleområde med som högskoleort. U 68 diskuterar principer för valet av orter för lokalisering av högskoleutbildning och konstaterar att O den framtida lokaliseringen av högskoleutbildning bör begränsas till ett antal större tätortsregioner. Till ledning för valet av dessa bör bl. a. kunna tjäna de bedömningar av skilda orters roll i den regionala utvecklingen som gjorts av statsmakterna och i statliga utredningar. I enlighet härmed bör enligt U 68:s uppfattning utbyggnaden av den högre utbildningen ske pä orter som av statsmakterna är 1972 angivits som primära centra. har redan tidigare stora svårigheter att fungera som ett enhetligt län. Olika omständigheter delar länet i dess två landskap, och . Det senare landskapet med sin utpräglade järnhantering skiljer sig markant från skogsprodukternas inte bara genom Ödmårdens djupa skogsområde utan också genom O uppdelning i tidningarnas spridningsområden O regionalradions geografiska delning på + i stället för hela . tillhör f. n. XYZ-radion. Förhoppningsvis sker en förändring, om regeringens proposition om lokalradio antages O delning i två militära inskrivningsområden O gränsen för stödområde, som avskiljer från övriga O föreslagen högre utbildning, som tvingar högskolestuderande ur länet till antingen eller . Länet har haft en i jämförelse med övriga län otillfredsställande utveckling med en viss folkminskning för länet som helhet och en försämrad åldersstruktur. Den obalans som redan nu finns på arbetsmarknaden tenderar enligt prognos att förstärkas. Förekomsten av en högskola anses utgöra en mycket viktig utvecklingsfaktor för en region (se bl. U 68:s huvudbetänkande-s. Lokaliseringen av den högre utbildningen ger såväl direkta som indirekta sysselsättningseffekter och kan även medverka till att skapa förnyelse och differentiering av näringslivet inom ett område. En högskoleorganisation som innebär att länet kommer att sakna egen högskoleutbildning och inte får bilda eget högskoleområde skulle försvåra möjligheterna att lösa länets arbetsmarknadsproblem. Om skall kunna fylla sin funktion som primärt centrum är det angeläget att regionen kan erbjuda kvalificerad service inom utbildningssektorn. Av de 23 orter eller ortsgrupper i landet som skall vara primära centra är det, förutom , endast fem orter, som enligt U 68:s förslag inte kommer att fl egen högskola. Av dessa är Gävle-Sandvikenregionen den största. 2.2 Utlokalisering av statliga verk Utlokalisering av fyra statliga verk med sammanlagt ca 900 anställda kommer att ske till . Närhet till högre utbildning har stor betydelse för berörda verk och deras personal. Av de sammanlagt 14 orter till vilka centrala statliga verk kommer att utlokaliseras är det endast som enligt departementschefens förslag inte kommer att få egen högskola. beslöt lokalisera fyra statliga verk till som ett led i strävandena att skapa sysselsättning för länets invånare. En av förutsättningarna för att denna utlokalisering skulle uppfattas positivt av verkens personal var kravet på möjligheter till allsidig utbildning på alla nivåer. I propositionen 1971:29 skrev finansministern beträffande planeringen av omlokaliseringen (s. 136): Även jag anser att närhet till högre utbildning samt tillgång till goda kommunikationer och bostäder är av stor vikt för berörda organ och deras personal. Frågan om fortsatt decentralisering av den högre utbildningen prövas f. n. av utbildningsutredning (U 68). Jag utgår från att denna utredning i sitt arbete beaktar konsekvenserna av att mina här framlagda förslag om utlokalisering av statlig verksamhet genomförs. Jag finner efter samråd med chefen för och statsrådet att - utöver de förut nämnda lokaliseringsorterna - ytterligare några få bör kunna komma i fråga för högre utbildning. På s. 488 i propositionen anför departementschefen: Avstånden till utbildningsenheterna utgör ett faktiskt hinder för många att få del av den högskoleutbildning som de har behov eller intresse av och förutsättningar för. Detta hinder torde upplevas som särskilt påtagligt bland studerande från arbetarhem. En fortsatt utbyggnad av högskoleutbildning på flera orter utanför universitetsorterna bör därmed verksamt bidra till att i socialt hänseende utjämna rekryteringen till högre studier. Inte minst torde för många människor närhet till utbildningstillfällena vara en viktig förutsättning för att återkommande utbildning skall kunna bli verklighet. /70-1974/75 har i anordnats totalt 56 st. 20och 40-poängskurser, i vilka 954 studerande deltagit. F. n. pågår en enkätundersökning bland dessa för att utröna hur många som skulle ha följt dessa kurser om de i vanlig ordning arrangerats i . Av vad som framkommit vid kontakter med studieförbunden framgår O att de flesta av deltagarna förvärvsarbetar med studierna O att några yngre deltagare av ekonomiska skäl studerat dessa kurser för en examen i stället för att bo och studera i O att de tillresande universitetslärarna upplever den decentraliserade un 1* 1975. dervisningen som mycket positiv, då den ger bättre elevkontakter än 0 att man alltså erlagt ca i kursavgift för en 20-poängskurs i stället för att få den gratis i . Dessa synpunkter talar för att en överväldigande majoritet studerat därför att kursen legat i och inte i . Förmodligen hade ytterligare kurser kunnat anordnas, om inte av olika skäl sagt nej till anordnande. Om närheten till anges som argument för att inte behöver högskoleutbildning finns anledning peka på följande togavstånd mellan några föreslagna högskoleorter: Därvid bör anmärkas att Gävle-Sandvikenområdet ligger i södra delen av och följaktligen närmast . Studerande från t. ex. har , från etc. haren jämförelsevis låg studerandefrekvens. Enligt U 68:s rapport nr 4 (SOU 1972:23) är avståndet till studieorter tillsammans med befolkningens sociala sammansättning de viktigaste orsakerna till de regionala variationerna i studerandefrekvens. En utbyggnad av högskoleutbildningen i länet skulle därför sannolikt medföra en ökad studerandefrekvens. I finns f. n. ca 292 800 invånare, vilket är mer än vad som finns i många av de av U 68 föreslagna högskoleområdena. Endast sex län i riket har större folkmängd. Samtliga dessa län kommer att ha egen högskola. Särskilt Gävle-Sandvikenregionen har stor folktäthet. 1 det underlagsmaterial för länsplanering 1974 som sammanställt finns landets primära centra rangordnade efter folkmängd inom 1970. Enligt denna rangordning finns det tio primära centra som har större folkmängd inom tremilsgränsen än . Totalt finns 23 primära centra. I propositionen föreslås de 19 skolblocksregionerna sammanförde till sex utbildningsregioner med universitetsstäderna som centralort. Underlag för högskoleorter är bl. a. befolkning och presumtiva elever. Följande antal 16-åringar redovisas i regionsystem för här aktuella skolblock och skolblocksregioner. 620 2 930 930 1 390 960 // /Sol lefteå / Medeltalet 16-åringar inom skolblocksregionema är - bortsett från Stockholms-, Göteborgs- och /- 4 187. Antalet 16-åringar inom en tänkt skolblocksregion inom är 4 110, dvs. nära sammanfallande med ovannämnda genomsnitt för landet. Om man utgår från att redovisade skolblocksregioner har ett elev- och befolkningsunderlag som är tillräckligt att bära upp högskoleutbildning kan en nykonstruktion göras, som ger egen högskoleutbildning. Detta behöver inte ske genom att någon av U 68:s föreslagna högskoleorter får stå tillbaka för högskoleutbildning i . I stället införes en 20:e skolblocksregion, här kallad och omfattande hela . Underlaget för och /skolblocksregioner reduceras därmed. Se kartor 1-2. Det kan nämnas att varken eller /skulle efter sådan reduktion vara de minsta skolblocksregionerna vad 16-åringar beträffar. IU 68:s arbete var eget högskoleområde i första omgången. Tyvärr togs länet bort i det slutgiltiga förslaget, då studerandefrekvensen i landet minskade. Departementschefen konstaterar (s. 460): En tids låg tillströmning kommer med ali sannolikhet att följas av en period av på nytt ökad efterfrågan. En sådan ökning kan bli dramatisk. Som U 68-beredningen framhållit är det viktigt att hålla beredskap inför en förändring av efterfrågan i denna riktning. Denna förändring har redan inträtt. I 1975:38 rapporteras ökat antal nyinskrivningar vid universitetens fria fakulteter vår T. o. m. har för vårterminen skett ca 6 350 nyinskrivningar. Det svarar mot en ökning med jämfört med motsvarande datum . I är ökningen 87 96. I noteras följande procentuella ökningar: Denna tendens talar ytterligare för som egen högskoleort. 2.5 Anknytning till befintlig högre utbildning Departementschefen (s. 493): Mot denna bakgrund förordar jag att principbeslut nu fattas om att den fortsatta utbyggnaden av permanent grundläggande högskoleutbildning skall koncentreras till de 14 av U 68 förordade orterna eller paren av orter. Jag kallar dessa orter utbyggnadsorterna. Om särskilda skäl föreligger bör nytillkommande högskoleutbildning kunna lokaliseras också till annan ort. Förutom anförda skäl torde redan befintlig högre utbildning i tillhöra de särskilda skäl varom departementschefen talar. Lärarhögskola, förskoleseminarium och sjuksköterskeskola i samt utbildning till internatföreståndare i torde utgöra en god grund att bygga ytterligare högskoleutbildning på. går t. ex. lätt att bygga vidare på för andra kurser. I de utredningar som företagits inom har följande ämnen förts fram som exempel på kurser lämpliga att förlägga till dessa orter: matematik, fysik, kemi engelska, tyska, franska, spanska företagsekonomi, bank/revision/beskattning informationsbehandling statskunskap, statistik, nationalekonomi sociologi påbyggnadskurs efter dekoratörsskola grafisk utbildning yrkesteknisk utbildning i järnbruksteknik verkstadsmekanik regler-, process- och cellulosateknik. juridisk fakultet filosofisk fakultet samtliga fria fakulteter Det bör därvid också framhållas att de till utlokaliserade lantmäteritekniska verken dels kan beräknas öka efterfrågan på utbildning inom tekniska ämnen, dels kan tillgodose behovet av lärare och expertis på detta område som kanske ingen annan kommun i landet. U 68 har också i avsnitt 4.8.3 pekat på att den mellersta utbildningsregionen, till vilken hör, bör planera för högskoleutbildning också med inriktning mot teknik och vård. Vad den senare delen beträffar har f. ö. redan gjort framställning om att i vårdyrkesutbildningen få anordna också utbildning av sjukgymnaster. U 68 pekar också på att utbildning för kultur- och informationsyrken bör uppmärksammas inom denna region. Enligt den kulturpolitiska utredningen inom kommun (Kupol 1973) visar jämförelser med övriga större kommuner klart att tillhör dem som ekonomiskt satsar mest på kulturområdet, vare sig man räknar kulturutgifternas andel av den totala budgeten eller kulturutgifterna per invånare, skattekrona eller skattekraft. Detta är en betydande omständighet att beakta vid val av högskoleort för utbildning inom kultur- och informationsyrken. Departementschefen föreslår försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola inom stål- och verkstadsindustri i och att starta . Därmed följer han U 68:s förslag men föreslår också att regeringen bör uppdra åt UKÄ att överväga möjligheterna att senare starta liknande verksamhet också i , och . Nedanstående aktuella jämförelse mellan och visar med all önskvärd tydlighet att YTH bör förläggas också till , med en utbildningsmiljö inom stålverkssektorn, som är unik för norra . Inom stål ca 6 000 (8 500 tot.) Därav inom 475 forskning ca (ca 70 hög 520 10 200 5 500 : Rostfritt stål och kolstål (rör, band, tråd). och zirkonlegerat stål. Domnarvet: Järnvägsräls. 3.3 Bearbetade årston göt inköpta göt (ämnen) (ämnen)/arbetare 3.4 Tillverkade årston stålprodukter Årston stålprodukter/arbetare a) Enligt punkt 3.4 ovan blir tillverkningen utslagen på varje arbetare 21 årston i och 226 årston i Domnarvet, alltså en tio gånger så stor i Domnarvet. 21 resp. 226 årston/arbetare visar också i stort skillnaden mellan specialstålverk och handelsstålverk. b) Sanvik har som exempel ca 150 olika stålkvaliteter, Domnarvet ett begränsat antal. c) Genomloppstiden för t. ex. rakbladsstål är () och för räls ca (Domnarvet). Ovanstående uppgifter visar att förädlingen är långt mera driven i än i Domnarvet. Följaktligen kräver YTH-utbildningen för specialstdlverk i jämförelse med den för handelsstålverk annan inriktning i vad gäller teoriundervisningens facktekniska innehåll, krav på praktik, möjligheter till laborationer och studiebesök etc. Till dessa synnerligen tunga fakta kan läggas att , och har O en forskning som omfattar 65 milj. kr. O erfarenhet av industriell utbildning i sådan grad att med hänsyn till uppläggningen av den yrkestekniska högskoleutbildningen någon försöksverksamhet i egentlig mening inte synes nödvändig O högt kvalificerade experter att ställa till förfogande som lärare stora praktik- och studiebesöksmöjligheter 0 möjligheter att anställa i YTH färdigutbildad personal. kommun har dessutom två linjer i gymnasieskolan med inriktning mot stålindustrin: processteknisk linje med gren för metallurgi och verkstadsteknisk med gren för järnbruksyrken. En fortsättning i YTH på hemorten bör alltså vara naturlig. I det av U 68 gjorda lokaliseringsförslaget om högre utbildning har helt blivit förbisett. Utredningens förslag att skall utelämnas har väckt förvåning. Det framgår klart att mycket väl uppfyller U 68:s krav och att, om U 68:s målsättning om jämlikhet skall gälla även för , en högskoleenhet bör lokaliseras till länet. 1 råder fullständig enighet om att skall utgöra lokaliseringsort för länets högskoleutbildning. Bland dem som kritiskt och ingående studerat U 68:s förslag återfinns skolstyrelsens i konsulent , som i samarbete med civilingenjör och ingenjör gjort ett seminariearbete US 74; Högskoleutbildning, , . Konsulent har därefter på skolstyrelsens i uppdrag undersökt förutsättningarna för yrkesteknisk högskola i , linje med ekonomisk inriktning och fordonsteknisk linje. I motionen 1975:826 har riksdagsledamöter från med utgångspunkt i US 74 belyst förutsättningarna för högskoleutbildning i län förlagd till och föreslagit att som sin principiella åsikt uttalar att kommun bör ifrågakomma som lokaliseringsort för en högskoleenhet. De betänkanden som ligger till grund för försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning refereras i ovannämnda undersökning angående förutsättningar för dylik utbildning i , vilken undersökning benämnts YTH, , ekonomisk linje och fordonsteknisk linje. Skolstyrelsen i har dessutom låtit utreda förutsättningarna för yrkesteknisk högskoleutbildning, linje med inriktning mot verkstadsindustri. Utredningarna styrker U 68 :s grundläggande hypoteser. Det finns geografiska, sociala och ekonomiska orättvisor vid rekrytering till högre utbildning. För del är av nämnda skäl studerandefrekvensen låg. Utbildningsnivån skiljer sig märkbart från riksgenomsnittet. Flera av nuvarande utbildningslinjer kommer att ingå i den av U 68 skisserade yrkestekniska högskolan. Särskilt med hänsyn till i får det anses nödvändigt med lokalisering av vårdsektorns yrkestekniska högskoleutbildning till . Näringslivets struktur i länet är sådan att förutsättningar finns jämväl för lokalisering av livsmedelsteknisk linje inom yrkesteknisk högskoleutbildning. En väl utvecklad yrkesteknisk högskola förutsätter goda valmöjligheter bland övriga högskolekurser - benämnda decentraliserade akademiska kurser - varför om kommunen ej blir lokaliseringsort för högskoleenhet bör tillförsäkras kontinuitet i en väl tilltagen decentraliserad kursverksamhet. I YTH, anföres följande slutsats: Undersökningar har dokumenterat ett starkt behov av utbildningsmöjligheter i . Idén med återkommande utbildning kan inte förverkligas, om det fysiska avståndet till utbildningen är för stort. Studiefrekvensen, när det gäller högre utbildning, kommer att som vara låg. Näringslivet tillmäter högre utbildning stor betydelse för företagets och personalens utveckling. Om företagen skall kunna utvecklas och ta hand om personalen på det sätt som samhället kräver, fordras också att samhället ger företagen resurser. En yrkesteknisk högskola kan bli en förnämlig servicefunktion. Näringslivet är länets största utvecklingspotential - personalen intar samma position för företagen. För länets utveckling är det nödvändigt att servicenivån för näringsliv och befolkning är minst lika hög som i andra län. Statsmakterna bör inse detta och ta sin del av ansvaret. Att YTH huvudsakligen skall lokaliseras till högskoleorter kan för del inte innebära ett hinder att få YTH. a. samhällsekonomiska skäl talar naturligtvis för en sådan samordning i största möjliga utsträckning, liksom man även vill uppnå, att YTH får samma status som övriga högskolor. När särskilda skäl föreligger, tillgång till speciell institution och utrustning m. m., kokaliseras YTH till andra orter. Även om inte får högskoleenhet - kanske i synnerhet då - finns då alla skäl att inrätta yrkesteknisk högskola. Samarbetet med Skövdeverken har alltid varit gott, speciellt för fordonsteknisk linje är detta en tillgång. Inom den ekonomiska sektorn, framför allt inom det administrationstekniska området, har utvecklingen gått snabbt, och fortbildning av personal - och företagare - av alla kategorier är nödvändig. Detta gäller även den offentliga sektorn. Beträffande befolkningssiffror och pendlingsavstånd inom länet till hänvisas till särskilda bilagor (7-5). För lokalisering av yrkesteknisk högskoleenhet till hänvisas till motion 1975:45. Med hänvisning till här redovisade skäl och till departementschefens uttalande - återgivet i regeringens proposition 1975:9 s. 572 - hemställer vi att hos regeringen begär 1. att den fortsatta utbyggnaden av permanent grundläggande högskoleutbildning förlägges också till och , 2. att försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning startas i , och fr. o. m. 1976/77, 3. att till förlägges yrkesteknisk högskoleutbildning med inriktning i första hand på linjer för stål- och verkstadsteknisk utbildning, 4. att till förlägges yrkesteknisk högskoleutbildning med inriktning i första hand på linjer för ekonomisk utbildning och vårdutbildning, 5. att till förlägges yrkesteknisk högskoleutbildning med inriktning i första hand på linje för verkstadsteknisk utbildning. . () i HANS () i L. () i () i Vrångebäck () i Heden G. () () () () (vpk) 8 lund/malmö FÖRÄNDRINGAR AV SKOLBLOCKSREGIONER. ANTAL 16-ÅRINGAR ÅR 1980. 16. /(2.990) 20. gävle/(4.110) Centralorter för skolblocksregioner samt . Cirklar med 5 mils radie från centralorten / wiil v ^».lllKÖPING Ifii A t// 5-milcirklar kring vissa befintliga och föreslagna högskoleorter. i bilaga la angivna i Antal 16-åringar i utbildningsregioner, skolblocksregioner samt . ESK ILSTUNA// 6 .800 3 .800 6.100 3.700 20.400 LI NKÖP /JÖNKOPING 9.300 4.700 14 .000 9.452 3.008 3.541 2 .287 3.382 21.670 15.252 2 .532 3.520 21 .304 18.200 2 .800 4.200 25.200 4 .200 2 .700 3.789 1 .956 14.051 3 .800 1 .500 12 .200 FÖRSLAG: GÖTEBORGS SKOLBLOCKSREGION DELAS UPP PÅ: GÖTE30RG 11.847 14.450 för färd med bil från (C i rkla r med 3 och 5 mils radie från inom 3 mil 120.000 inom 5 mil 220.000 Befolkning 1 1 000-tal Planerad framtida YTH i DECENTRALISERAD UTBILDNING (I tl K L YRK-KURSER ) GOTAB 75 9134 S 1975