mot · FY022127 · 1975-04-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975: 97 angående rörlig pensionsålder m. m. I propositionen föreslås ökade möjligheter till en rörlig pensionsålder. De nya reglerna om rörlig pensionsålder föreslås träda i kraft med sänkningen av den allmänna pensionsåldern till . beslutade att införa en allmän pension. Beslutet hade föregåtts av närmare utredning och debatt. Det var som liberalen S. A. väckte en motion om bl. a. ålderdomsförsäkring. lade regeringar fram förslag. Men det var först som en liberal regering kunde driva igenom beslutet. Självfallet har en rad reformer skett på folkpensionsområdet . Förmånerna har avsevärt förbättrats. Nya pensionsformer har införts. har det funnits ett starkt liberalt engagemang. Flera förbättringar har drivits fram på liberalt initiativ. Vi kan exempelvis nämna värdeförsäkringen av folkpensionen genom indexreglering, en fråga som drev intensivt och fick gehör för. Genom överenskommelse mellan regeringen och säkrades finansieringen av en sänkning av den allmänna pensionsåldern till . överenskoms att ett förslag om rörlig pensionsålder skulle utarbetas. Det hittillsvarande systemet för folkpension har krävt av äldre personer att de skall vara fullt yrkesverksamma till ett visst datum och därefter sluta helt. För de allra flesta är en sådan plötslig förändring av livsföringen en påfrestning, både fysiskt och psykiskt. har möjligheterna till förtidspension utökats och möjligheter införts till frivilligt pensionsuttag och särskilda avtrappningsregler. Reduktionen har varit så pass kraftig att många inte ansett sig ha råd att ta ut pensionen trots att de egentligen skulle behöva göra det. Möjligheter att successivt minska yrkesverksamheten och anpassa pensionen till det aktuella behovet har saknats. Åren 19681969 arbetade inom en samrådsgrupp kallad Aktivitet och trygghet för de äldre. Gruppen gick ut med en enkät på grundval av sina studier i ämnet. Av denna enkät framgick att en överväldigande majoritet förordade ett system med en stegvis avtrappning av yrkesverksamheten bland dem som närmar sig pensionsåldern och att snabbheten av denna gradvisa övergång från arbete till pension borde få avgöras av den enskilde. Ett bra pensionssystem måste innebära rätt för den enskilde att inom vissa gränser själv välja tidpunkt för sin pensione Allt fler läkare, socialarbetare och samhällsforskare vill ha en rörlig pensionsålder och pekar på det orimliga i att så tvärt som sker stänga ute människor från arbetslivet, då de når en viss åldersgräns, detta utan hänsyn till deras fysiska och psykiska kondition. Det fysiska och psykiska åldrandet sker olika hos olika individer. Alla yrken är inte heller lika att åldras i. En rörlig pensionsålder tar hänsyn till att behovet av pension infaller för olika människor. I stället för ett tvärt avbrott av all yrkesverksamhet kan det av många människor upplevas som positivt att få ha kontakt med yrkeslivet också . För andra kan en tidigare pensionering framstå som önskvärd. Gradvis har detta synsätt kommit att omfattas av allt vidare kretsar. har i på grundval av arbetsgruppens rapport återkommit med motioner om rörlig pensionsålder. När vi först tog fram det här kravet möttes vi mest av undran. Sedan har anslutningen vuxit så att det nu är möjligt att gå till beslut. Det är en av de viktigaste framgångarna för liberal politik. De som kan och vill fortsätta yrkesarbeta även efter den formella pensioneringen har små möjligheter härtill. Arbetsgruppen Aktivitet och trygghet för de äldre tryckte också på att det är viktigt att de äldre personer som önskar kvarstå i arbetslivet får möjlighet till detta. För många äldre är det ett livsvillkor att få stanna kvar i arbetslivet även efter den allmänna pensionsåldern. Det måste anses vara en angelägen uppgift för samhället att medverka till att dessa bereds meningsfylld sysselsättning. Ett sätt att förbättra anpassningen av arbetslivet efter individuella behov är att göra det möjligt för fler att få deltidsarbete. En anpassning av arbetstid och arbetsuppgifter till äldre arbetstagare är en nödvändig förutsättning för en ändamålsenlig kombination av deltidsarbete och den delpension som föreslås i propositionen. I takt med att lämpliga deltidsarbeten kan ordnas blir det möjligt att successivt växa in i det nya delpensionssystemet. De lokala anpassningsgruppema kan vara en lämplig grund för ett samrådsförfarande om lämpliga deltidsarbeten. I dessa anpassningsgrupper ingår representanter för de anställda, företaget och arbetsförmedlingen. Möjligheter måste också tillskapas för äldre arbetstagare att trappa ner sin arbetstid utan att byta yrke och arbetsgivare. Uppgiften att skaffa fler deltidsarbeten måste lösas på varje arbetsplats. Vi menar dock att stat, landsting och kommuner här måste vara mönsterbildande. ser den rörliga pensionsåldern som början till en liberal förnyelse i arbetslivet. Den enskilde måste få helt andra möjligheter än att välja hur han eller hon vill gestalta sina liv. På bör ännu större flexibilitet i den allmänna försäkringen eftersträvas. Vi syftar här på bl. a. de krav som tidigare framförts från folkpartihåll om möjlighet att ta ut den ökade fritiden i form av längre sammanhängande ledighet och att finna former för att så mycket som möjligt efter individuella önskemål sprida eller koncentrera sina ledighe Mot 1975: 2127 ter till de tider, som kan vara mest lämpliga med hänsyn till både individen och samhället. I motioner från vårt håll har pekats på möjligheten att i den allmänna försäkringen bygga in sådana möjligheter. Den som så önskar skulle kunna spara ledigheten och därmed tidigare gå i pension. Andra skulle kunna ta ut en extra ledighet vid lägre ålder och i stället fortsätta den yrkesverksamma perioden något längre. Fler och fler ansluter sig nu även till dessa tankegångar. Vid ett symposium framhöll t. ex. professor bl. a. att pensioneringen inte bör uppfattas som en engångshändelse, ett avgörande steg mellan två skeden i livet. Han menade att det bör finnas möjlighet att utnyttja en del av sin intjänade pensionsrätt och sedan komma tillbaka till arbetslivet och tjäna in flera pensionspoäng. Men denna fråga skall också ses i samband med önskemålet att varva studier med yrkesarbete. Vi har tidigare vid årets riksdag föreslagit att utredningen om översyn av semesterlagen bör ges i uppdrag att utarbeta förslag som ger den anställde rätt att under den aktiva yrkesperioden kunna ta ut längre sammanhängande ledighet och varva studier med yrkesarbete. Detta arbete bör ske i samförstånd med den på bl. a. vårt initiativ redan beslutade utredningen om en översyn av socialförsäkringssystemet i syfte att göra detta mer heltäckande. Vi instämmer i huvudlinjerna i de nu framlagda förslagen om ökade möjligheter till en rörlig pensionsålder. De ger flera alternativ för människor i åldern att bestämma tidpunkt och form för sin pensionering. Det blir nu en gemensam uppgift för stat, landsting och kommuner, försäkringskassor, fackliga organisationer, företagare och anställda att fylla den nya lagen med innehåll. Vi ser förslagen inte som en färdig lösning utan mera som ett första led i en utveckling mot ett framtida pensionssystem med ökad personlig valfrihet. Erfarenheterna får visa i vilka former man kan gå vidare för att ytterligare anpassa arbete och pensionering till individuella behov och önskemål. Med hänvisning till det anförda hemställes att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts.