ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02982 · 1975-01-27 00:00:00 — av i om körkortsregistret. I årets budgetproposition, bilaga 8 (), har under avsnittet som berör bil och körkortsregister (C 3) utvecklats hur det nya registret bäst skall kunna utnyttjas. Härvid förespeglas också betydande användning utanför det egentliga användningsområdet, nämligen registrering av fordon och körkortsinnehavare. På s. 90 tredje stycket anförs: Det nya bil- och körkortsregistersystemets fördelar och möjligheter har på allvar börjat utnyttjas bl. a. inom andra myndigheter. De potentiella vinsterna är stora utanför det administrativa område där direkta rationaliseringseffekter kan mätas. Aktiviteter har startats eller övervägs t. ex. på skattesidan, inom den yrkesmässiga trafiken, trafikförsäkringssidan, polisens brottsbekämpande verksamhet etc. Även i andra avseenden medför det nya systemet fördelar och rationaliseringsvinster. Systemets tekniska möjligheter torde utgöra en välgrundad anledning till den tillfredsställelse som departementets skrivning ger uttryck för. En enligt min mening väsentlig fråga synes i sammanhanget vara bortglömd, nämligen det förhållandet att i körkortsregistret finns en notering, om vederbörande förekommer i belastningsregistret. Det är en svag tröst att registret inte innehåller detaljer, då ju det förhållandet att en person är registrerad i belastningsregistret kan dölja vad som helst. Med andra ord: personen har varit straffad, vilket kan ge anledning till spekulationer. Tidskriften teknik 1975:1 anvisar vägen att via nämnda förhållande i körkortsregistret erhålla vidare upplysningar. Då man således vet att en person varit straffad, kan man sedan gå till register och få upplysning om vad brottet gäller och detaljerna om brottet. samma uppgifter som finns i och kunde erhållas ur register finns också i register men är där sekretessbelagda. Vidare anförs i tidskriften att körkortsregistret kan användas - och enligt datainspektionen lär användas - som ett vandelsregister för anställningsprövning. Ovan omnämnda förhållanden synes ge anledning till en granskning av förhållandena kring körkortsregistrets lämpliga användning. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär dels sådan översyn av förhållandena kring körkortsregistret att detsamma inte ger möjlighet för ett kringgående av sekretesslagstiftningen, dels en översyn av förhållandena kring sekretessen när det gäller register.
mot · FY02983 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1751 hemställs att hos regeringen begär att utredningen om den kommunala demokratin i tilläggsdirektiv ges i uppdrag att lägga fram förslag som möjliggör för kommun att inrätta kommundelsfullmäktige med uppgift att stimulera till integrering av verksamhet och funktioner i kommundelarna. () ()
mot · FY02987 · 1975-01-24 00:00:00 — om förbud för politiskt parti att inneha ägarintressen i direktreklamföretag. Direktreklamen tar i anspråk omkring 1/5 av alla reklamutgifter. Då denna reklamform inte bara är effektiv utan i jämförelse med andra reklamformer även är favoriserad genom den utformning reklamskatten fått, kan man räkna med en fortsatt expansion. Med datateknikens hjälp kan denna reklamform få oanade möjligheter att nå medborgare med direktstyrd information. De företag som arbetar i denna bransch använder sig av omfattande person- och näringsregister. Med s. k. databrev kan man med till synes vanlig skrivmaskinstext från utskriftsenheten i en datoranläggning vända sig till utvalda målgrupper, som kan tänkas vara mest mottagliga för den politiska eller kommersiella information det gäller. Ett företag i branschen skriver om sin verksamhet med databrev att kunden kan erhålla vilket adressregister som helst. Bara det finns på data. Det är så upplagt att Du skall kunna vara litet extra personlig mellan raderna. Du kan t. ex. få obegränsat antal ifyllnadsrader var som helst i brevet. Vi åtar oss allt från att skriva dessa brev åt Dig till att lägga dem på brevlådan. Bland de företag som arbetar med direktreklam är det ett som genom sin dominans - enligt egen uppgift - intar en särställning på marknaden. Detta företag, , inköptes av Arebolagen, som till 75 ägs av socialdemokratiska partiet och resten av Folkparkernas centralorganisation. I många olika sammanhang har man påpekat riskerna med att stora dataregister med detaljrik information om medborgare och organisationer kan utnyttjas för kommersiella eller politiska syften. Medborgarnas integritet hotas. Ur den synvinkeln måste det anses vara än mer riskabelt för den personliga integriteten om politiska partier äger direktreklamföretag, som i kombination med omfattande dataregister används för att påverka olika grupper av medborgare. De politiska partiernas resurser är givetvis avgörande för hur preciserad och vanlig denna form av påträngande information kan bli. Det är sannolikt att endast ett mycket stort parti på detta sätt systematiskt kan påverka medborgarna. Det är uppenbart att den nuvarande situationen, där endast ett parti äger ett företag som dominerar marknaden, kan resultera i att de politiska partierna kommer att tvingas arbeta under helt olika premisser. Allvarliga risker för de enskilda människorna och demokratin skulle uppstå om utvecklingen blev sådan att ett reklamföretag av denna typ finge en helt dominerande ställning. har av tradition avstått från åtgärder som innebär lagstiftning när det gäller de politiska partiernas verksamhet. Det finns enligt min mening ingen anledning att frångå denna princip. Icke desto mindre måste det anses oacceptabelt att ett politiskt parti äger eller kontrollerar ett företag, vars verksamhet är att utföra s. k. direktreklam med hjälp av dataregister. Med stöd av vad som anförts hemställes att beslutar att politiskt parti ej tillåts att inneha ägarintressen i direktreklamföretag.
mot · FY02989 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ändrat texthuvud på valsedlar till landstingsval. Vid val tillämpades systemet med tre val på : val till , val till och val till kommunfullmäktige. Valsedlarna för de olika valen åtskiljes dels genom olika färg, dels genom huvudet, där det anges vilket val valsedeln avser. För riksdagsvalet och kommunfullmäktigevalet står det i huvudet på valsedeln: till , respektive till kommunfullmäktige, medan det för landstingsvalet står Val av landstingsmän. Denna skillnad i fråga om texterna är helt omotiverad och därtill otidsenlig. Det gäller vid landstingsval liksom vid övriga val att välja dels på parti, dels de personer som valsedeln upptar. Vid landstingsval torde inte förekomma någon lista som upptar enbart män. Också från den synpunkten är texten val av landstingsmän missvisande och bör ändras. Vi vill därför förorda att huvudet på valsedeln för landstingsvalet ges lydelsen till . Därigenom elimineras också den tendens till könsdiskriminering som den hittillsvarande texten innebär och man får likformiga texthuvuden på valsedlarna till samtliga valen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att huvudet på landstingsvalsedel skall ha texten till . ANNA-L1SA () i
mot · FY02991 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar Gadd och om skydd mot ovidkommande persondataregistrering. Med hänvisning till vad som anfört i motionen 1975:1362 hemställes att hos regeringen begär att ett lagförslag utarbetas, syftande till att ett likartat skydd mot ovidkommande personregistrering skall gälla för alla slags register, såväl datororienterade som andra. () HANS ()
mot · FY02992 · 1975-01-20 00:00:00 — av m. fl. om vidgad insyn i kommunala bolag och stiftelser. Insyn i offentlig verksamhet är en grundläggande demokratisk funktion. Inom bland annat den kommunala och landstingskommunala verksamheten spelar interpellations- och frågeinstituten en stor roll för att bringa olika förhållanden inom den offentliga verksamheten till allmänhetens kännedom. Betydande delar av denna verksamhet är dock undandragen insyn via fullmäktige och landsting genom att de handhas av stiftelser och bolag, som har en privaträttslig ställning och till vilkas företrädare interpellationer och enkla frågor inte kan ställas. Offentlighetsprincipen gäller inte heller, vilket ytterligare begränsar insynsmöjligheterna. Det är viktiga politiska fält som på detta sätt undandras insyn. Det offentliga bostadsbyggandet och bostadsförvaltningen drivs som regel i bolags- eller stiftelseform. Detsamma gäller områden som energiförsörjning och kollektivtrafik. Viktiga frågor som berör boendemiljö och service till allmänheten riskerar på det sättet att hamna utanför den politiska debatten. Att offentlig verksamhet på detta sätt bedrives i privaträttslig form brukar motiveras av konkurrenshänsyn. Detta motiv har emellertid bara en mycket begränsad räckvidd, eftersom endast en mycket liten del av de frågor som kan bli föremål för en offentlig debatt berör relationer till andra företag. Huvudprincipen bör därför vara att all landstingskommunal och verksamhet skall vara möjlig att ta upp till debatt i landsting och fullmäktige och att offentlighetsprincipen skall gälla även för kommunala bolag och stiftelser, då inte mycket starka skäl framtvingar en hemligstämpling. Möjlighet till hemligstämpling i särskilda fall föreligger ju också inom de områden där offentlighetsprincipen nu gäller. Med stöd av ovanstående hemställer undertecknade att beslutar att hos regeringen begära förslag till sådana lagändringar att offentlighetsprincipen kommer att gälla för kommunala och landstingskommunala bolag och stiftelser samt att verksamheten i sådana företag kan bli föremål för interpellationer och enkla frågor i kommunfullmäktige respektive landsting.
mot · FY02993 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om slopande av rätten att överlåta konstitutionella befogenheter till internationella organ. umgicks den officiellt med tankar på ett svenskt medlemskap i . Ansökan om associeringsavtal inlämnades , men den blev inaktuell då de regering i inlade sitt veto mot inträde i EEC. Men om det förhandlingspolitiska läget var försämrat, så fortsatte dock förberedelserna på hemmaplan. Åren 1964 1965 reviderades den 81:a paragrafen i då gällande regeringsform så att det nu blev möjligt att överlämna befogenheter till ett mellanfolkligt organ efter bara en riksdags hörande, med vissa särskilda majoritetsförbehåll. Vid den senaste grundlagsreformen inte bara kvarstod innehållet i detta stycke utan det utvidgades att också gälla internationella domstolar. Planerna på medlemskap i sägs nu vara skrinlagda, men EEC-paragrafen, det grundlagsstadgande som är tillkommet för att underlätta svensk anslutning till EEC, finns kvar. Denna paragraf bör utgå ur regeringsformen. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att som vilande grundlagsändring anta förslaget att ur regeringsformen stryka 10 kapitlet 5 paragrafen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FY02994 · 1975-01-27 00:00:00 — av och om obligatorisk lagrådsgranskning i visst fall. Intensiteten och omfattningen av lagstiftningen i vårt land har givit många människor en känsla av att vara underordnade ett system, vilket de inte ens förmår överblicka. Den enskilda människan har ett behov av att veta vad som gäller henne själv, vilka rättsregler som är tillämpliga, vilka följder han måste räkna med av sitt handlande. Om man inte kan förlita sig på att de rättsregler efter vilka man handlar skall gälla , kan detta leda till olust och handlingsförlamning. I nu gällande regeringsform finns intaget ett förbud mot retroaktiv strafflagstiftning. Något motsvarande förbud finns inte beträffande civilrättslig och offentligrättslig lagstiftning. Uppenbart är frågan om retroaktivitet betydligt svårare att bedöma då det gäller civil- och offentlig rätt än då det gäller straffrätt. Svårighetsgraden bör dock inte leda till att frågan förbises. Som exempel på retroaktivitet kan nämnas följande. Lag 1973 om höjning av minimikapitalet för bildande av aktiebolag gjordes tillämplig även på bolag bildade före lagens ikraftträdande. ändringar i arvsreglerna, som gav barn födda utom äktenskap arvsrätt efter fadern, gjordes tillämpliga även på barn, vilka var födda före lagens ikraftträdande. Genom övergångsbestämmelser har i båda fallen lagens retroaktiva verkan mjukats upp, ett tillvägagångssätt som ofta används. Om man menar, att lagstiftning i princip inte bör ges retroaktiv verkan, och så ändå sker, blir utformningen av övergångsbestämmelserna av stor betydelse. Vi menar, att lagstiftning med retroaktiv verkan bör utarbetas med extra stor omsorg om de juridisk-tekniska aspekterna och att det beträffande sådana lagar är speciellt angeläget med den översyn man kan erhålla genom att inhämta lagrådets yttrande. Till årets riksdag har väckts motioner med yrkande om obligatorisk lagrådsgranskning av lagförslag, vilka ensam har att stifta jämlikt regeringsformen 8 kap. 2 och 3 §§. Endast om dessa motioner inte vinner bifall, blir vårt yrkande om lagrådsgranskning av frågor under nämnda paragrafer meningsfullt speciellt i vad gäller retroaktiviteten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att till regeringsformen 8 kap. 18 § skall fogas en mening av följande lydelse: Om en lag skulle komma att verka retroaktivt i något avseende, skall förslaget därom sändas till lagrådet för granskning. () BO ()
mot · FY02995 · 1975-01-27 00:00:00 — av och om befordringsgrunderna vid statliga tjänsteställningar. Det är av stor betydelse att allmänheten förlitar sig på statsmakternas objektivitet vid tillsättning av statstjänster. 1 regeringsformen, som trätt i kraft, har skett en ändring i fråga om befordringsgrunderna, som kan komma att skada allmänhetens förtroende. Enligt tidigare grundlag skulle konungen vid alla befordringar fästa avseende endast å de sökandes förtjänst och skicklighet, men icke på deras börd. Bestämmelsen hänförde sig formellt bara till sådana tjänster som tillsattes genom fullmakt men ansågs analogt tillämplig vid alla statliga tjänstetillsättningar, även om ansökningsförfarande inte förekom. Bestämmelsen syftade till att garantera befordran efter objektiva grunder. föreslog bibehållande av denna grundlagsbestämmelse. Grundlagberedningen uppmärksammade vissa svårigheter vid transport och föreslog att det skulle göras ett förbehåll beträffande inskränkning i rätten för den som innehar tjänst att erhålla annan likartad befattning. Förbehållet skulle gå ut på att beträffande sådan tjänst skulle gälla vad som föreskrevs särskilt. Departementschefen framhöll att vid utformningen av lagbestämmelsen i ämnet hänsyn borde tas till att arbetsmarknadspolitiska och lokalpolitiska hänsyn kan göra det nödvändigt att vid vissa tjänstetillsättningar ta hänsyn inte bara till de faktorer, som i första hand brukar läggas in i begreppen förtjänst och skicklighet. Regeln i ämnet bör utformas så att den klart ger vid handen att även andra sakliga grunder kan få vägas in vid bedömningen. Departementschefen förordade, att man i stadgandet skrev att vid tillsättning av statlig tjänst avseende skulle fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Om så skedde behövde man inte, menade han, göra förbehåll för de s. k. transportspärrarna. Lydelsen av nu gällande 11 kap. 9 § 2 stycket i regeringsformen blev i enlighet med departementschefens förslag. Man kan vänta sig att tolkningen av sakliga grunder blir kontroversiell. Det är en truism att i uttrycket lägga en gränsdragning mellan rena värderingar och fakta. Men det finns fakta, vilka är ovidkommande för hur en person kan väntas sköta en tjänst. Hit hör exempelvis en persons politiska hemvist. Om personen i fråga är aktiv medlem i ett parti, är partstillhörigheten ett faktum, som kan objektivt fastställas. Likväl vore det olyckligt om partitillhörighet skulle bli en allmänt accepterad tillsättningsgrund och klart oförenlig med ett demokratiskt samhällsskick. Vi anser därför att förutom till förtjänst och skicklighet skall hänsyn vid tjänstetillsättningar kunna tas endast till arbetsmarknadssynpunkter och lokalpolitiska synpunkter. En sådan begränsning av befordringsgrunderna bör införas i grundlagen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att regeringsformen 11 kap. 9 § 2 stycket ändras i enlighet med den tidigare av grundlagberedningen föreslagna lydelsen. () BO ()
mot · FY02998 · 1975-01-27 00:00:00 — om åtgärder för att stärka demokratin inom kyrkan. Det är väsentligt att lek mannainflytandet i stärks och att en fördjupning av demokratin sker. I vissa avseenden har lekmannainflytandet i kyrkans organisation . Det gäller i någon mån på riksplanet, representationen till kyrkomötet och på församlingsplanet, där inte längre kyrkoherden är självskriven ordförande i kyrkorådet. Kyrkomötets sammansättning och funktion behöver dock ytterligare reformeras. För att ytterligare fördjupa demokratin inom den öppna folkkyrkan är det viktigt att se över frågan om stifts- och riksorganisationerna. Frågan om legalisering av stiftstingen bör utredas. Kyrkan har fått allt viktigare uppgifter på stiftsplanet genom bl. a. förvaltning av egendomar och har också avgörande beslut i tjänstefrågor. Den folkliga förankringen kan ske genom direkta val av stiftsting inom församlingsstyrelselagens ram med kyrkofullmäktigeval. Stiftstingsval skulle kunna stimulera deltagandet vid kyrkliga val, där valdeltagandet sorn känt är lågt. Ett ökat valdeltagande har dock noterats . Undersökningar visar att ökningen beror på större aktivitet från de politiska partiernas sida, bl. a. genom deras kyrkokommunala handlingsprogram. Man kan också tänka sig val till stiftsting indirekt genom elektorer. Vad kyrkomötet beträffar bör partsrepresentationen upphöra. Vid en legalisering av stiftstingen blir dessa en naturlig valkorporation till kyrkomötet. Kyrkomötets funktion har också ifrågasatts i vissa avseenden. Ordinarie kyrkomöte inkallas av regeringen och sammanträder högst en månad. Valet sker genom elektorer, och nya ledamöter väljs för varje nytt kyrkomöte. Något legalt beredningsorgan finns inte. Hela detta förfarande är inte acceptabelt i en modern demokrati. Det är besvärande att kyrkan inte heller har en central kyrkostyrelse, som kontinuerligt handhar kyrkans inre angelägenheter och som kan handla å kyrkans vägnar. Det innebär att kyrkan inte har något organ som kan föra dess talan på ett demokratiskt tillfredsställande sätt. Det är emellertid viktigt att en central kyrkostyrelse byggs upp nerifrån församlings- och stiftsplan för att den skall bli meningsfull. Med en demokratisk uppbyggnad av kyrkan och ett ökat lekmannainflytande samt genom att skapa organisatoriska förutsättningar för kyrkan att aktualisera sitt budskap bland människor kan kyrkan på ett bättre sätt fullgöra sitt ansvar i samhället. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger till känna vad som anförts i motionen om stärkande av demokrati och lekmannainflytande i .
mot · FZ021 · 1975-01-01 00:00:00 — 1975/76 1-6 av m. fl. om förbud mot användning av asbest Remiss till utskottet vägrad. 1 1975/76.
mot · FZ021161 · 1975-01-26 00:00:00 — av om ansvaret för lokalvården inom försvaret Chefen för försvarsdepartementet föreslår i propositionen 1975/76:100 bilaga 6 bl. a. ändrad organisation m. m. för fortifikations- och byggnadsförvaltningen på regional och lokal nivå. Till grund för departementschefens förslag ligger en rapport framlagd av . Departementschefen bejakar i sitt förslag bl. a. att fastighetsdriftens effektivisering är och förblir mycket betydelsefull inte minst mot bakgrund av dess ekonomiska omfattning. Med hänsyn till den vikt som bör tillmätas driftfrågorna i syfte att rationalisera fastighetsförvaltningen föreslås att fortifikationsförvaltningen skall vara fackansvarig för fastighetsdriften i dess helhet, vilket förslag departementschefen biträder. Enligt propositionen kan dock departementschefen inte biträda att fackansvaret för lokalvård (städning) skall föras över till fortifikations- och byggnadsförvaltningens verksamhetsområde och ingå i fastighetsförvaltningen. Ansvaret för lokalvård bör enligt förslaget i propositionen i vart fall t. v. behållas av . Inom den civila statsförvaltningen har på central nivå ett ansvar för lokalvården som kan jämställas med fackansvar inom försvaret. svarar således för central planering, rationalisering och utveckling samt ekonomisk uppföljning av verksamhetsområdet. Styrelsen har i olika utredningar påvisat det nära sambandet mellan lokalvård och övrig fastighetsförvaltning samt lokalvårdens stora ekonomiska betydelse för fastighetsunderhållet. Även utredningen om handräckningsvärnpliktiga(SOU 1972:53) har pekat på betydelsen av en riktigt utförd lokalvård och bl. a. anfört att golvvård utförd på ett ändamålsenligt sätt på kan medföra avsevärda besparingar genom att minska reparationsbehovet m. m. Lokalvården, och då inte bara inom försvaret, har fått en alltmer ökande ekonomisk omfattning. Dess betydelse för arbetsmiljön torde vara obestridligt. Det är således viktigt att verksamheten centralt planeras, leds och följs upp på ett fackmässigt sätt samt att dess betydelse för fastighetsunderhållet särskilt beaktas och att det ömsesidiga beroendet mellan lokalvården och fastighetsförvaltningen i övrigt återspeglas organisatoriskt, ekonomiskt och arbetsmässigt. Härigenom erhålls också möjlighet att utnyttja personal och maskinell utrustning flexibelt inom hela verksamhetsfältet. Med stöd av ovanstående hemställes att beslutar att lokalvården inom försvaret skall utgöra en del av fortifikations- och byggnadsförvaltningens verksamhetsområde och att fackansvaret för lokalvården skall överföras från till fortifikationsförvaltningen.
mot · FZ021170 · 1975-01-01 00:00:00 — av i om värnpliktiges reseförmåner I försvarsutskottets betänkande 1975:18 uttalas förväntningar om att de värnpliktigas reseförmåner skall ytterligare förbättras och att det finns anledning att se på de administrativa nackdelar som finns inom det nuvarande systemet. Utskottet förordade en översyn av reglerna på området och att man då också skall göra en utvärdering av vunna erfarenheter. uttalande, vilket godkändes av , innebär att man bör arbeta på att förenkla administrationen så långt det går. Men i stället för förenkling hårde värnpliktiga fr. o. m. detta år fått uppleva krångel, då vpl-10 biljetter numera endast säljs genom SJ-resebyråer och skall vara beställda senast torsdagar. Det nya tillkrånglade systemet är en uppenbar försämring för de värnpliktiga och därmed också en helt onödig irritationskälla - krångel i stället för förenkling. Detta var inte meningen med försvarsutskottets och uttalande i frågan om de värnpliktigas reseförmåner. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar - i avvaktan på översynen av reglerna på området - att försäljningen av vpl-biljetter bör ske liksom tidigare och att tillkomna inskränkningar bör borttagas. HANS () i
mot · FZ021174 · 1975-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om vidgat skydd för egenföretagare enligt yrkesskadeförsäkringen Svenskt lantbruk har genomgått en expansiv utveckling. Rationaliseringen inom såväl växtodling som djurskötsel har gått snabbt, och nya komplicerade maskiner har kommit till användning. Samma är förhållandet inom skogsbruket. Detta har medfört arr riskerna för yrkesskador inom lantbruket har ökat. Med nuvarande regler har anställda ett avsevärt bättre skydd än företagare med samma arbete. Vi anser att alla förvärvsarbetande skall ges ett skydd mot det inkomstbortfall som kan uppstå vid arbetsskada. Reglerna bör utformas så, att man får ett likvärdigt skydd till samma kostnad oavsett om man är anställd eller arbetar i eget företag. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen uttalar att reglerna för yrkesskadeförsäkringen bör utformas så, att man erhåller likvärdigt skydd till samma kostnad oavsett man är anställd eller arbetar i eget företag. den 27 januri 1976 L. () i . NISSER (m) () i Vrångebäck HANS NYHAGE (m)