ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02743 · 1975-01-24 00:00:00 — av i Trobro m. fl. om krigsplacering i hemvärnet av värnpliktiga lantbrukare. Frågan om lantbrukares krigsplacering i hemvärnet har varit föremål för motioner, interpellationer och enkla frågor . Då nu jordbrukets krigsorganisation - blockorganisationen - har trätt i kraft och vissa befattningshavare är utsedda finns anledning att ånyo ta upp denna fråga. Det torde stå helt klart att ett konkurrensförhållande råder mellan olika delar av totalförsvaret när det gäller personal. Ett sådant konkurrensförhållande är särskilt påtagligt mellan sektorerna krigsmakten och livsmedelsförsörjningen (jordbruket). Då den primära livsmedelsproduktionen, dvs. jordbruket, organiseras i enlighet med blockorganisationens bestämmelser, avses att ett kommande personalunderskott vid exempelvis mobilisering skall täckas med olika kategorier av reservarbetskraft. Emellertid bör för jordbruksproduktionens del särskilt uppmärksammas den specialisering och mekanisering som tillsammans med strukturomvandlingen i näringen i hög grad gjort produktionen mycket känslig för produktionsstörningar. Härvidlag framstår kravet på att de i jordbruket yrkesverksamma i största möjliga utsträckning bör kvarstanna på sina civila arbetsplatser i händelse av mobilisering som särskilt angeläget. Genom den resurs- och behovsinventering som sker vid planläggningen av jordbrukets blockorganisation kan man numera med stor precision fastställa vilka resurser som behövs för att säkerställa erforderlig iorbruksproduktion. I samband härmed bör frågan om värnpliktiga lantbrukares krigsplacering aktualiseras. Förutom de i blockorganisationen är det synnerligen angeläget att lantbrukare med animalieproduktion liksom s. k. ensambrukare blir krigsplacerade i hemvärnet. Skälen härtill är att dessa typer av jordbrukare inte går att ersätta med s. k. reservarbetskraft utan att mycket allvarliga produktionsstörningar åsamkas livsmedelsförsörjningen. Med hänsyn till övrig personalplacering inom totalförsvaret torde det vara angeläget att frågan om en successiv krigsplacering av värnpliktiga lantbrukare i hemvärnet utreds. Nya förutsättningar för detta föreligger i och med planläggningen av iordbrukets blockorganisation, som sker i regi av bl. a. statens jordbruksnämnd, lantbruksstyrelsen och . Då hemvärnsorganisationen till största delen bygger på frivillighet från deltagande hemvärnsmäns sida bör frågan om denna organisations karaktär särskilt uppmärksammas. Yrkesverksamma jordbrukare bör i ökad utsträckning upplysas om vilka möjligheter som föreligger att på egen begäran bli krigsplacerade i hemvärnet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att i ökad utsträckning kunna krigsplacera värnpliktiga lantbrukare i hemvärnet. N. () i Trobro L. () ()
mot · FY02745 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar Polstam och i om slopande av värnpliktsverkets rapportering till länsläkare om frikallelse från värnplikt. I samband med inskrivning av värnpliktiga lämnar värnpliktsverket uppgift i körkortsärende till länsläkare om frikallelse. Uppgiftslämnandet grundar sig på skrivelse till samtliga länsläkare. 1 skrivelsen lämnas anvisningar om förfarandet när länsläkare önskar ta del av handlingar hos värnpliktsverket. Anvisningarna har tillkommit efter samråd mellan företrädare för värnpliktsverket, försvarets sjukvårdsstyrelse och . Av anvisningarna framgår bl. a. att länsläkare, som mottagit uppgift om frikallelse och som vid bedömning av körkortsansökan för vederbörande anser sig behöva de handlingar som legat till grund för frikallelsen, också skall kunna begära att få ta del av dessa. Dock erfordras sökandens skriftliga medgivande . I de fall där skriftligt medgivande inhämtats har sökanden av naturliga skäl inte vågat motsätta sig utlämnandet av begärda handlingar. Systemet har uppfattats som diskriminerande och förorsakat en del berörda personer bekymmer och besvär genom att kompletterande intyg och handlingar även begärts av körkortsmyndigheten. I stor utsträckning har det av allt att döma rört sig om intyg från psykiater. Det ovan relaterade systemet med uppgiftslämnande från värnpliktsverket till körkortsmyndigheten om frikallelse ställer den här gruppen människor i en otrevlig särställning, som icke drabbar alla dem som söker körkort före värnpliktsinskrivningen och inte heller någon körkortssökande kvinna. Enbart sedvanlig läkarundersökning i samband med ansökan om körkort bör lämna tillräcklig information till körkortsmyndigheten om vederbörande och ligga till grund för kompletterande undersökning eller beslut. Med hänvisning till förestående hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av gällande bestämmelser att det påtalade uppgiftslämnandet upphör.
mot · FY02747 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar och i om dagersättning till värnpliktig. Den förbättring av vämpliktsförmånerna som regeringen föreslår i budgetpropositionen är välkommen. Höjningen av utryckningsbidraget är välmotiverat. Om denna förmån indexregleras, så som har föreslagits i motion 1975:335, kommer den automatiskt att följa kostnadsutvecklingen. I och för sig skulle ett införande av indexreglering för de värnpliktigas penningbidrag också kunna tjäna samma syfte, men enligt vår mening måste i första hand en ytterligare höjning av dagersättningen ske utöver den uppräkning med en krona för dag som föreslås i budgetpropositionen. Denna ytterligare höjning kan i varje fall anses berättigad för kategorierna menig och gruppbefäl. För dessa bägge kategorier föreslår vi en höjning med . till 10 respektive . Ersättningarna i övrigt kan med hänsyn till den rejäla höjningen av utryckningsbidraget kvarbli vid de belopp som regeringen föreslår. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar fastställa de värnpliktigas dagersättningar till . för menig och . för gruppbefäl samt i övrigt enligt regeringens förslag.
mot · FY02748 · 1975-01-23 00:00:00 — om ändring av bestämmelserna om barntillägg till ålders- och förtidspension. Det är av största vikt att vårt socialförsäkringssystem utformas så att det för den enskilda individen uppfattas som entydigt och rättvist. Trots vissa ändringar som gjorts för att rätta till brister i detta avseende kvarstår dock fortfarande bestämmelser som borde ändras. Vi vill här anföra följande: Till ålders- eller förtidspensionär kan ges ett barntillägg för varje barn till pensionären eller hans hustru, om pensionären har hand om eller bor tillsammans med barnet. Om däremot barnpension utgår, vilket sker när fadern eller modern eller båda föräldrarna avlidit, är åldersgränsen . Det måste här vara riktigt att ha samma åldersgräns, nämligen . ansåg i sitt slutbetänkande Familjestöd (SOU 1972:34) att det fanns skäl som talade för en höjning av åldersgränsen när det gällde rätten till barntillägg, eftersom dessa tillägg i första hand tillkommit för att täcka konsumtionskostnader. Beträffande barntillägg finns vidare den bestämmelsen att det inte utbetalas om förtidspensionären är gift kvinna. Detta är en av de många kvarstående orättvisorna som bygger på föreställningen att mannen ensam är familjeförsörjare. Vi anser att barntillägg skall utgå oavsett vilken av föräldrarna som är förtidspensionär. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära 1. att åldersgränsen för barntillägg till ålders- och förtidspension höjs till , 2. att barntillägg till ålders- och förtidspension skall utgå även till gift kvinna.
mot · FY02749 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om sjukpenning till studerande vid barns sjukdom. infördes i lagen om allmän försäkring rätt till sjukpenning för föräldrar som behöver ta vård om sjukt barn och för fader som behöver ta vård om äldre barn i samband med att ytterligare barn föds i familjen. som föreslog rätt för föräldrar att i viss utsträckning uppbära sjukpenning från den allmänna försäkringen som vid egen sjukdom, om de behöver stanna hemma för att ta vård om sjukt barn, uttalade att stödet bör avse tvåförälderfamiljer, där båda makarna förvärvsarbetar och ensamstående förälder som förvärvsarbetar. Föredragande statsråd uttalade i propositionen 1973:47 att hon delade nämnda uppfattning. Såvitt kan utläsas av propositionen har varken familjepolitiska kommittén, någon av remissinstanserna eller föredragande statsrådet berört frågan huruvida stödet även skulle kunna avse siukpenningförsäkrad studerande. För sådana studerande som är sjukpenningförsäkrade till följd av återkommande feriearbete eller på grund av en genom studieförhållandena naturlig växling mellan perioder av studier och perioder av förvärvsarbete måste det te sig egendomligt och är i sak otillfredsställande att ha rätt till sjukpenning vid egen sjukdom oavsett om arbetsförmågan inträffar under arbetsperiod eller under studietid, medan däremot sjukpenning vid vård av sjukt barn endast kan utgå . Även för övriga studerande med studerandeförsäkring måste det anses svårförståeligt att sjukpenning utgår vid egen sjukdom men inte vid barns sjukdom. Utvecklingen beträffande vuxenstudier och den ökade benägenheten att varva perioder av studier och förvärvsarbete som kunnat iakttagas motiverar att varaktiga högre studier i största möjliga utsträckning försäkringsmässigt jämställs med förvärvsarbete. Detta är därjämte ägnat att befrämja en mera enkel och enhetlig samt därigenom säkrare tillämpning av den allmänna sjukförsäkringen och en snabbare och mindre kostsam handläggning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att 3:9 första och andra styckena lagen om allmän försäkring ändras så att ersättningsrätten även kommer att omfatta studerande. () ()
mot · FY02751 · 1975-01-24 00:00:00 — om vidgad rätt till sjukpenning för gravid kvinna. Röda hund är en epidemisk virussjukdom som förekommer med vissa tidsmellanrum och oftast har ett så lindrigt förlopp att det kan vara svårt att själv konstatera att man haft röda hund eller att komma ihåg, om man under barndomen haft denna sjukdom. Genom blodprov kan numera förhållandet lätt konstateras. Med gott resultat kan man även vaccinera mot röda hund. har beslutat att profylaktiskt vaccinera flickor i sjätte årsklassen. En ej röda hund-vaccinerad kvinna, som får denna sjukdom under den första tredjedelen av sin graviditet, utsätts med stor sannolikhet för risken att hon kommer att föda ett barn med fysisk eller psykisk skada. Av den anledningen utförs oftast abort på den smittade. En gravid kvinna, som ej är röda hund-vaccinerad bör till skydd för sitt stanna hemma från sitt arbete om röda hund förekommer på arbetsplatsen. Det finns dock ingen möjlighet för henne att under den tiden få sjukersättning från , då hennes arbetsförmåga ej är nedsatt på grund av sjukdom. Detta har fastslagits av försäkringsdomstolen. Enligt vår mening bör dock i sådant fall sjukpenning utgå. Med hänvisning till det anförda hemställer vi' att beslutar att sjukpenning skall utgå till gravid kvinna vid frånvaro från arbetet på grund av smittorisk för röda hund. /ENKEL (fp) () '(Se även motion 1975:797.)
mot · FY02752 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till pensionstillskott. Efter beslut av vårriksdag utgår årliga värdesäkrade pensionstillskott fr. o. m. nämnda år till pensionärer med ingen eller liten ATP. Avsikten var ursprungligen att de årliga tillskotten , , skulle nå den som mål satta garantinivån, 30 96 av basbeloppet. Genom beslut av höstriksdag har den nämnda nivån höjts till 45 96, varför pensionstillskotten fr. o. m. kommer att utgöra 4 96 av basbeloppet . På det viset tillmötesgås en från vår sida länge närd och i framförd önskan att snabbare förbättra de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna situation. Inom den allmänna försäkringen finns i vad gäller tilläggspensionen särskilda regler som föreskriver rätt till undantagande från ATP för inkomst från annat förvärvsarbete än inkomst av anställning. Denna möjlighet utnyttjas företrädesvis av somliga jordbrukare och andra egna företagare, om än i förhållandevis ringa omfattning. Undantagandet medför nämligen viktiga konsekvenser i ett annat avseende. Den undantagna inkomsten berättigar nämligen inte till sjukpenning. Emellertid har undantagandet ytterligare en annan verkan, som inte så ofta brukar påtalas: Har för den försäkrade gällt undantagande, utges pensionstillskott endast i den utsträckning den tilläggspension, som skulle ha utgått om undantagande inte skett, varit så liten, att den skulle ha medgivit rätt till pensionstillskott. Därmed kan det inträffa att en folkpensionär som enda pension kan komma att uppbära grundbeloppet inom folkpensioneringen och inget som helst pensionstillskott. Visserligen kan det tyckas att den som under sin aktiva tid haft sådana inkomster att han i stället för undantagen ATP borde kunnat tillförsäkra sig särskild pension genom försäkring utanför den allmänna försäkringens ram, får ta på sitt eget ansvar om han försuttit den möjligheten. Ett sådant synsätt kan dock enligt vår mening knappast motivera denna inskränkning i möjligheterna att få pensionstillskott, eftersom det - om det tillämpades i andra sammanhang - ofta skulle medföra att människor utestängdes från sociala förmåner av allehanda slag. Vi vill därför förorda att reglerna i detta avseende mildras. De fall, där den som haft undantagande från ATP, i realiteten får en pension som beloppsmässigt eljest skulle medge rätt till pensionstillskott, bör enligt vår mening undantas från restriktionen och erhålla pensionstillskott. Givetvis bör då utfallet av eventuellt tecknad frivillig pensionsförsäkring medräknas vid prövningen av rätten till nämnda tillskott. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag syftande till vidgad rätt till pensionstillskott för dem som haft undantagande från försäkringen för ATP i enlighet med vad i förevarande motion anförts. () () () () () HANS NYHAGE (m) () . NISSER (m) ()
mot · FY02753 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar i och i om vidgad rätt till vårdbidrag. Bland tilläggsförmånerna till folkpensionen i lagen om allmän försäkring ingår bestämmelser om vårdbidrag för vård av handikappat barn som ej fyllt , ändrad senast genom riksdag. Försäkrad förälder äger härigenom för vård av barn som ej fyllt rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd tid och i avsevärd omfattning är i behov av särskild tillsyn och vård (kap. 9, 4 §). Vårdbidraget utgår antingen till någon av föräldrarna eller annan person, som vårdar barnet i hemmet, och har främst tillkommit för att stimulera vården av handikappade barn i hemmet. Till skillnad från de olika formerna av folkpensionering och tilläggsförmånen barnpension till folkpensionen utgår ej vårdbidrag i de fall barnet bor i annat enskilt hem än föräldrahem, vårdhem m. m. på bekostnad av landstingskommun eller kommun som ej tillhör landstingskommun. Ej heller kan vårdbidraget numera utbetalas till vårdnadshavare vid boende i annat enskilt hem. De närmare bestämmelserna, som reglerar rätt i vissa fall för kommunen eller annan att uppbära folkpension eller tilläggsförmån i form av barntillägg, återfinns i SFS 1962:393 (senaste ändring SFS 1971:832). Som komplement till det statliga vårdbidraget vid vård i hemmet betalar landstingen regelmässigt ut hemvårdsbidrag med belopp mellan /månad. I de fall vård av barnet ej är möjlig i föräldrahemmet utan barnet i stället placeras i annat enskilt hem får - i likhet med placering å icke statlig institution - svara för hela utgående ersättningen/kostnaden utan att vårdbidrag erhålls. Är personen dock utgår i regel i motsvarande fall förtidspension, vilken den som svarar för kostnaden av vården äger uppbära, och härvid uppkommer samma kostnadsfördelning som ovan vid hemmavård mellan allmänna försäkringssystemet och landsting/kommun. I sammanhanget kan noteras att vårdbidraget numera utgår med belopp motsvarande hel förtidspension för ensamstående jämte pensionstillskott och att detsamma är skattepliktigt och pensionsgrundande inom tilläggspensioneringen. Det är otillfredsställande med nu rådande ordning, då vårdbidrag ej kan utgå i ovan redovisad situation. Både för att öka möjligheterna - i de fall vård i föräldrahemmet ej är möjlig - till rekrytering av lämpliga andra enskilda hem och mer rättvis kostnadsfördelning stat-landsting/kommun är det angeläget att vårdbidrag även utgår vid vård i annat enskilt hem. 3 sam!. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 9 kap. 4 § lagen om allmän försäkring att vårdbidrag utgår även då barnet vårdas i annat enskilt hem. () ()
mot · FY02754 · 1975-01-24 00:00:00 — av och i om vidgad rätt för handikappad till studiestöd enligt studiestödslagen, m. m. anslöt sig i sitt betänkande Förtidspensionering och sjukpenningförsäkring (SOU 1961:29) till en av framförd uppfattning att förtidspensionering i regel inte borde utgå för särskoleelev och efter utskrivningen, då han skulle anpassas till arbetslivet. Praxis har dock utvecklats till att ett stort antal handikappade erhåller pension eller sjukbidrag från fyllda . I dagens läge ger man unga handikappade status som pensionärer. Från psykologisk-pedagogisk synpunkt är det ytterst otillfredsställande att så unga människor blir bedömda som ej självförsörjande redan innan tillräcklig grund för ett sådant bedömande kan anses föreligga. De handikappade som studerar bör få komma i åtnjutande av det studiestöd enligt studiestödslagen som utgår till alla i grundskola och gymnasieskola. För att skapa en god grund för den handikappade måste förutsättas att han är i behov av en ordentlig yrkesutbildning och då bör den handikappade åtnjuta samma förmåner som andra studerande. Först efter att en ordentlig utredning beträffande möjligheterna till yrkesutbildning skett bör frågan om pension aktualiseras. Detta som ett led i försöken att integrera handikappad ungdom med annan ungdom och i våra strävanden att arbeta för att ge alla rätt till arbete eller sysselsättning efter vars och ens förmåga. Pensionen bör då sättas in sedan alla andra möjligheter till en jämförbar försörjning är provade och bör de handikappade så lång som möjligt jämställas med annan ungdom. Den handikappade som vistas i sitt hem och fullgör sin skolplikt på hemorten behöver i de flesta fall mer tillsyn och omvårdnad än elever i grundskola och gymnasieskola. Det betungande vårdbehovet förhindrar ofta vårdnadshavarens möjligheter till förvärvsarbete. försämras familjens ekonomiska situation på grund av att det statliga vårdbidraget upphör att utgå då handikappad uppnår . För att underlätta den ekonomiska situationen bör övervägas högre åldersgräns för det statliga vårdbidragets utgående. Genom en sådan åtgärd skulle nu tillämpad praxis med pensionering av handikappad ungdom redan ej behöva tillgripas. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning beträffande möjligheterna till dels utbyte av till handikappad ungdom utgående pension mot studiestöd enligt studiestödslagen, dels att vårdnadshavaren kan tillerkännas statligt vårdbidrag även efter det handikappad fyllt . () ()
mot · FY02755 · 1975-01-01 00:00:00 — av herrar och om folkpension till person med statlig eller tjänstepension, m. m. gäller ett samordningssystem för pensionerade stats- och kommunaltjänstemän. Samordningen, som avtalats mellan berörda parter, går ut på att garantera pensionärerna pension i relation till slutlönen. Härvid räknas som pension summan av folkpension, ev. ATP och den speciella statliga resp. kommunala tjänstepensionen. Ovannämnda samordning var bl. a. avsedd att ge berörda pensionärer en standardgaranti. Efter hand som folkpensionen och ATP ökat i takt med basbeloppet, som en följd av penningvärdets fall, har emellertid också en inte oväsentlig standardhöjning av folkpensionen skett med vissa tidsmellanrum. Senast års riksdag beslöts att folkpensionen totalt skulle ökas från tidigare till för ensamstående och från till av basbeloppet för makar. Utredning som gjorts visar att folkpensionens andel i stats- och kommunalpensionärernas totala pension ökat. Den "egentliga tjänstepensionen" har minskat i motsvarande grad trots att den höjts med indextillägg. De berörda pensionärerna har därför inte fått standardstegring i samma takt som övriga folkpensionärer. Detta förhållande ser ut att bli än mer otillfredsställande riksdagsbeslut. Överenskommelsen om samordningen av de statliga och kommunala pensionerna ser ut att vara mogen för översyn. En sådan tillkommer givetvis berörda arbetsmarknadsorganisationer. Så länge berört samordningsavtal äger giltighet synes det vara rimligt att vid olika beslut om standardhöjning av folkpensionen även fattar beslut av sådan innebörd att irågavarande standardhöjning skall tillkomma stats- och kommunalpensionärer utöver den samordnade totala pensionen. - Ett sådant beslut fattades 1974 när det gällde det konjunkturbetonade pensionstillskottet. Pensionärs sidoinkomst och bostadstillägget Till folkpensionär med begränsad sidoinkomst utgår bostadstillägg efter vissa regler. Dessa förbättrades genom beslut av riksdag så att en förmånligare avtrappningsregel i förhållande till inkomsten skapades. Bostadstilläggen är skattefria. Utredning har gjorts som visar att de i sig själva mycket berättigade bostadstilläggen skapar orättvisor gentemot pensionär utan rätt till sådant tilllägg. Folkpensionär med begränsad sidoinkomst av sådan storlek att bostadstillägg inte kan utgå får genom beskattning av denna sidoinkomst t. ex. statlig eller tjänstepension - ett lägre netto kvar än folkpensionär med skattefritt bostadstillägg! Avsikten har givetvis inte varit att skapa sådana orättvisor, men en översyn av reglerna för bostadstilläggets utgående synes erforderligt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag syftande till 1. att standardhöjning av folkpensionen i sin helhet skall komma alla folkpensionärer till godo, 2. att i motionen påtalade "orättvisor" mellan folkpensionärer som följd av bostadstilläggen elimineras. den 24 janqari 1975 () ()
mot · FY02756 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om vidgad rätt till sjukpenning för hörselskadade. Vuxna hörselskadade med förvärvsarbete behöver ibland deltaga i rehabiliteringskurser för att bevara sin arbetsförmåga. Sådana kurser bedrivs bl. a. på Granbacka i med deltagare från olika landsting, t. ex. . För deltagande i dessa kurser har tidigare sjukskrivning tillämpats. I vissa fall har sjukskrivning inte erhållits, och ärenden har därför överklagats hos . Ärenden har prövats i . Försäkringsdomstolen har vidare meddelat dom, som klargjort att ingen sjukskrivning kan ske i dessa fall. För dem det berör betyder detta att de av ekonomiska skäl kan bli arbetsoförmögna tidigare än nödvändigt. Med anledning av det anförda anhåller vi att beslutar att hos regeringen hemställa om en sådan översyn av bestämmelserna i lagen om allmän försäkring som syftar till rätt till sjukpenning för vuxna hörselskadade på rehabiliteringskurser. () ()