mot · FZ02110 · 1975-11-24 00:00:00 — Motion 1975/76:110 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:22 om ändrade regler för studiesocialt stöd beslöt att begära en allsidig och förutsättningslös översyn av det studiesociala systemet. Det skedde med anledning av ett stort antal motioner från samtliga riksdagspartier. 1 sitt yttrande över motionerna uttalade socialförsäkringsutskottet (SfU 1974:19, s. 67 f.) att man särskilt bör undersöka om och i vad mån förenklingar i nuvarande system är möjliga att åstadkomma. Andra frågor, som utskottet ansåg borde behandlas av en utredning, var frågor gällande studiemedlens maximibelopp och behovsprövning mot egen och makes inkomst och förmögenhet vid studiemedelstilldelning" samt andra i förevarande motioner aktualiserade frågor. Dessa andra frågor var bl. a. studielön, sjukförsäkring för studerande, studiestöd till korrespondensstuderande samt anpassning av studiemedelssystemet till de vuxenstuderandes behov. Vid behandlades ånyo frågan om översyn av det studiesociala systemet. Det skedde i anslutning till bl. a. partimotioner från och . I den förra begärdes att den kommande utredningen skulle få i uppdrag att lägga fram förslag om ett studiestödssystem som tillgodoser behoven hos både ungdoms- och vuxenstuderande. Den senare utmynnade i krav på att utredningen skulle utarbeta ett enkelt studiestödssystem som är avpassat så att det ger ett ekonomiskt tillfredsställande utfall för såväl ungdoms- som vuxenstuderande. Med anledning av dessa båda yrkanden framhöll socialförsäkringsutskottet (SfU 1975:14) att det bör vara en självklar uppgift för utredningen att göra en allsidig och förutsättningslös översyn av hela det studiesociala systemet och att vid utformningen av sina förslag pröva de skilda behov som finns hos olika studerandegrupper. Någon särskild åtgärd från sida ansågs därför inte erforderlig. tillkallades den av begärda studiesociala utredningen. Men direktiven är på flera punkter mer restriktiva än vad uppenbarligen avsett. Det slås sålunda fast att det även skall finnas tre olika stödformer, trots att utgått från att utredningen skulle ha full frihet att pröva de skilda behoven hos olika studerandegrupper. Direktiven lägger också fast att återbetalningspliktiga medel även i fortsättningen skall utgöra huvuddelen av studiestödet på högskolenivå, trots att uttalat att även frågan om studielön måste prövas av utredningen. Vi anser att dessa flagranta avsteg från uttalanden bör föranleda ett nytt uttalande, vari det slås fast att den tillkallade utredningen om studiestödet bör ha full frihet att förutsättningslöst pröva frågan om antalet stödformer samt konstruktionen av studiestödet på högskolenivå, inklusive frågan om studielön. Vidare bör utredningen ges i uppdrag att, som tidigare uttalat, förutsättningslöst pröva frågan om sjukförsäkring för studerande. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att uttalar 1. att den tillkallade utredningen om studiestödet bör ges möjlighet att förutsättningslöst pröva dels frågan om antalet stödformer, dels konstruktionen av studiestödet på högskolenivå, inklusive frågan om studielön, 2. att utredningen bör ges i uppdrag att förutsättningslöst utreda frågan om sjukförsäkring för studerande. () ()