ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021586 · 1975-01-27 00:00:00 — av och i om återvinning av hushållsavfall. I och med utgången av innevarande budgetår upphör anslaget till Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. har medel från detta anslag fått tagas i anspråk också för insatser när det gäller avfallsbehandling. 1 förra årets statsverksproposition anförde dock föredraganden att medel ur detta anslag icke skulle få utgå till anläggningar som är avsedda enbart för behandling av hushållsavfall. I årets budgetproposition framhåller föredraganden nödvändigheten av att insatserna inom avfallsområdet intensifieras . Som en följd därav bör enligt föredraganden det statliga stödet till avfallshantering byggas ut. I propositionen anmäles också en ny anslagspost benämnd Stöd till avfallsbehandling till vilken föreslås anvisa . Vi delar uppfattningen att ökade åtgärder är nödvändiga för att bättre kunna lösa de växande avfallsproblemen. Inte minst viktigt är det att i det sammanhanget beakta nödvändigheten av en ökad återvinning av material av olika slag. Den ökade medvetenheten om miljöns betydelse för vår framtid och om nödvändigheten av att hushålla med våra knappa råvaruresurser har resulterat i att behovet av återvinning blivit alltmer framträdande. Åtskilliga problem återstår dock att lösa i vad gäller teknik och organisation för återvinning. Detta gäller såväl papper och glas som metaller av olika slag. Försöksverksamheten med insamling av hushållsavfall med sikte på ökad återvinning ökar kontinuerligt. är det emellertid i många fall ekonomiska faktorer som motverkar en snabb utveckling. En särskild arbetsgrupp inom har avlämnat ett betänkande Avfall, ökad återvinning bättre omhändertagande (Ds Jo 1974:10 och 11). Vi finner det angeläget att förslag som framlagts av arbetsgruppen resulterar i konkreta åtgärder. Som det mest angelägna måste ses kravet på att bidrag måtte kunna utgå också till anläggningar med huvudsakligt syfte att svara för återvinning av hushållsavfall. Huruvida detta är möjligt framgår inte klart av budgetpropositionen. Vi anser det självklart att införandet av ett särskilt stöd till avfallsbehandling även mäste gälla anläggningar med huvudsakligt syfte att behandla hushållsavfall i de fall särskilda åtgärder vidtas från kommuns sida för en ökad återvinning. Särskilt angeläget är detta mot bakgrund av de mycket ökade kostnader för separering och transport som följer med avfallsbehandling byggd på återvinning. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen anhåller om att bidrag till anläggningar med huvudsakligt syfte att behandla hushållsavfall måtte kunna utgå ur anslaget Stöd till avfallsbehandling i de fall behandlingen avser en ökad återvinning. () L. ()
mot · FY021588 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar och i om information till jordbrukare i samband med åtgärder för jordbruksrationalisering. utför i stor utsträckning mer eller mindre omfattande inventeringar för att utröna förutsättningarna för storleksrationalisering av jordbruksföretag och lämpligheten av stöd till investeringar i framför allt byggnader på dessa jordbruk. Vid sådana inventeringar gör statliga tjänstemän besök hos jordbrukarna i de aktuella områdena för att bilda sig en konkret uppfattning om förhållandena och få svar på vissa frågor. Det omvittnas emellanåt att sådana utfrågningar uppfattas negativt av den enskilde jordbrukaren. Detta kan i och för sig ligga nära till hands, eftersom frågorna till en del måste vara mycket personliga och ofta berör känsliga ting. orienteras vederbörande jordbrukare ofta om förutsättningarna för att få avgångsvederlag vid upphörande med jordbruksdriften och om möjligheterna till omskolning. Det är självfallet beklagligt, om en i och för sig både nyttig och i bygder där jordbruksfastigheterna bedöms vara för små för att utgöra underlag för bärkraftiga företag ofta nödvändig verksamhet misskrediteras och kommer i vanrykte av den anledningen att vissa moment utförs på sådant sätt att de tillfrågade känner sig illa berörda eller rent av kränkta. Naturligtvis behöver det inte vara så. Mycket beror på hur intervjuerna utförs och på vilken information som föregått dem. Det är därför angeläget att dessa frågor ägnas uppmärksamhet. Det synes därvid lämpligt att lantbruksstyrelsen ser över de rent praktiska formerna för denna verksamhet och utfärdar rekommendationer till underställda organ. Därvid bör självfallet också samråd ske med arbetsmarknadsmyndigheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åt lantbruksstyrelsen och uppdrages att verkställa översyn av och utfärda föreskrifter för den informations- och inventeringsverksamhet som avses i motionen. BO () ()
mot · FY021589 · 1975-01-24 00:00:00 — av i om en plan för skoglig forskning. I budgetpropositionen, bilaga 11, talas under rubriken , Skoglig forskning, om den speciella accentuering som behovet av ökade forskningsinsatser fått genom att vårt lands skogsnäring under detta sekel står inför allvarliga risker för ett betydande underskott på virke. Detta kommer knappast som en överraskning. Våra skogar har under en följd av år hårdexploaterats utan förståelse för att man verkat i ett ekologiskt system, där naturlagarna och icke tekniken styr. Det är den ekonomiska utvecklingen, som tvingat fram dessa metoder, vilka må vara försvarbara under ett övergångsskede, innan skogsbruket hunnit anpassa sig till ett radikalt förändrat omkostnadsläge, men som på kan få katastrofala följder. De orimligt stora kalhyggen, som med rätta upprört allmänheten, har varit ett utslag av sådana renodlat tekniskt-ekonomiska tankegångar. Ett annat har varit det urskillningslösa dödandet av björk genom besprutning från luften utan hänsyn till detta trädslags betydelse för marken. har ett nytt hot mot skogsmarken inställt sig. Man talar om helträdsutnyttjande, där varje stubbe, varenda kvist och vartenda barr skall utnyttjas på olika sätt, och alla varningar för vad denna bortförsel av biomassa kan medföra av nackdelar för marktillståndet, för humusbildning, för mikroflora och mikrofauna viftas lättsinnigt bort med att den saken inte skulle vara något problem utan kan kompenseras med skogsgödsling. Dennas följder i sin tur på virkeskvalitet eller grundvatten berör man endast i förbigående. Exemplen på hur olika åtgärder griper in i varandra skulle kunna mångfaldigas, men här må blott anföras ytterligare ett. Forskningen beträffande de stora skogsmaskinernas inverkan på skogen berör flera olika institutioner inom skogshögskolan. Så länge denna hölls samlad, mötte denna tvärvetenskapliga forskning inga större svårigheter, men sedan institutionerna efter en illa genomtänkt utlokalisering skingrats för alla himmelens vindar blir samarbetet fördröjt och fördyrat. Man får med andra ord mindre för pengarna, något vartill hänsyn måste tagas vid medelsberäkningen. Jordbruksministern har skurit ned det av statens råd för skogs- och jordbruksforskning begärda anslaget , och det lär därför finnas anledning befara att den förordade anslagshöjningen under förhandenvarande omständigheter är helt otillräcklig. Jag avstår dock från att för nästa budgetår yrka på någon ytterligare höjning. Däremot är det av vikt att regeringen i den budgetproposition, som kommer att avlämnas för /77, ger en detaljerad redogörelse för hur man planlägger de närmaste årens skogliga forskning, varvid de ekologiska problemen bör ges en framträdande plats. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att i samband med budgetpropositionen för /77 föreläggs en plan för de kommande årens skogliga forskning. HANS () i
mot · FY021591 · 1975-01-24 00:00:00 — av herr ^Victorsson m. fl. om inrättande av ett jakt- och fiskemuseum. Jakt och fiske var ursprungliga huvudnäringar i . I det moderna samhället har emellertid dessa verksamheter förlorat sin dominerande betydelse från försörjningssynpunkt men har i stället kommit att framstå som mycket betydelsefulla i rekreationshänseende och utgör nu också en nödvändig del av den aktiva naturvården. Eftersom jakt och fiske engagerat ett stort antal människor har dessa näringar också påverkat folkets levnadsförhållanden och kulturella traditioner m. m. samt i mycket hög grad influerat på konst och litteratur. De flesta länder i har i särskilda jakt- och fiskemuseer samlat redskap, konst och andra föremål, som belyser jaktens och fiskets historia och betydelse för samhällsutvecklingen. I finns inget särskilt museum, där dessa primära näringsfångs betydelse för vårt lands utveckling åskådliggörs på ett enhetligt sätt, utan föremål med anknytning till jakt och fiske finns utspridda på ett stort antal museer, hos organisationer såsom och dess länsjaktvårdsföreningar eller hos enskilda personer. Många av dessa samlingar är dock av olika skäl inte tillgängliga för allmänheten. Speciella jakt- och fiskeutställningar har vid olika tillfällen arrangerats i landet. Bland annat kan här erinras om sekler på 1973. Publikens intresse för sådana utställningar har varit mycket stort. besöktes av cirka 48 000 människor . Det synes angeläget att föremål som belyser jaktens och fiskets utveckling samlas. För att på ett enhetligt och lärorikt sätt för allmänheten åskådliggöra betydelsen av dessa näringsfång bör möjlighet skapas att bevara dessa samlingar för framtiden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en utredning av möjligheterna att på lämplig plats i landet inrätta ett jakt- och fiskemuseum. () HANS ()
mot · FY0216 · 1975-01-10 00:00:00 — om en luftförskämningsavgift på tobaks varor. Alla tvivel får numera anses vara skingrade i fråga om tobaksrökningens medicinska skadeverkningar. Det låter sig givetvis sägas att det måste stå den enskilde fritt att äventyra sin hälsa - en uppfattning som i stort sett utmärkt lagstiftningen i vårt land intill . Lagen om bältesplikt vid framförande av fordon kan sägas bryta den princip som härvid varit förhärskande. Därom är ingenting annat än gott att säga. Det allvarligaste när det gäller skadeverkningar av tobaksrökning är emellertid att de drabbar också tredje man. Människor som avskyr tobaksrök och aldrig någonsin skulle kunna komma på tanken att nyttja tobak tvingas i många sammanhang att den rök som andra blåser ut. I inte så få fall förorsakar detta direkt akuta hälsorisker för de utsatta. Ingen torde med fog kunna bestrida att det bör ingå i de mänskliga fri- och rättigheterna att inte tvingas bli utsatt för medicinska skaderisker. Detta bör givetvis gälla generellt, och i relation till vad den tekniska och industriella utvecklingen härvid innebär i negativ riktning genom allmän nedsmutsning och förgiftning av miljön och inte minst arbetsmiljön kan miljöförstöringen genom tobaksrök komma att te sig tämligen harmlös. Så är dock inte fallet, och det måste framstå som en samhällsuppgift av angelägen art att skydda en var medborgare som önskar undslippa de hälsorisker som är förbundna med inandning av tobaksrök. Det borde bl. a. betraktas som självklart att tobaksrökning inte får förekomma på arbetsplatser inomhus eller i sammanträdeslokaler. Offentliga lokaler måste i varje fall inrymma tobaksfria avdelningar. Miljöavgifter kan vara ett gott styrmedel på vägen mot ett renare samhälle. Användningen av miljöförstörande medel kan därigenom förmodas minska, och dylika pålagor inskärper samhällets negativa attityd gentemot bruket av sådana medel. Det är sålunda sannolikt att en särskild luftförskämningsavgift att erläggas av rökare skulle vara ägnad att minska tobakskonsumtionen till allas bestående båtnad, både rökarnas egen och deras omgivnings. Inkomsterna av en avgift av föreslagen art bör reserveras för den medicinska forskningen avseende kärl- och cancersjukdomar, områden dit offren för tobakens skadeverkningar mest talrikt räknas in. Med åberopande av det anförda föreslår jag att beslutar o» av regeringen begära förslag till införande av en särskild avgift, benämnd luftförskämningsavgift, utgörande för varje försåld cigarett, cigarrcigarett och cigarr samt en krona för ett paket tobak och att behållningen härav skall användas till medicinsk forskning avseende kärl- och cancersjukdomar.
mot · FY02160 · 1975-01-16 00:00:00 — av m. fl. angående stödundervisningen för invandrarbarn. Enligt 1 kap. 7 § skolstadgan poängberäknas rektorsområden efter ett system där varje klass på låg- och mellanstadiet motsvarar 1 poäng, varje klass av högstadiet 1,5 poäng och 0,5 poäng för varje fullt 13-tal veckotimmar samordnad specialundervisning. Det sammanlagda poängtalet för rektorsområdet ligger bl. a. till grund för beräkningen av den nedsättning av undervisningsskyldigheten som skolledare erhåller för fullgörande av olika ledningsfunktioner och arbetsuppgifter. Enligt anvisningar skall stödundervisning för invandrarbarn anordnas i mindre grupper och i form av lektioner dels i svenska, dels i hemspråket som språkträning och i form av studiehandledning. I rektorsområden med många utländska elever kan därutöver särskilda förberedelseklasser eller stödkliniker upprättas. Dessa former av stödåtgärder kräver en omfattande organisation. Det kan gälla behov och fördelning av lärare, elevernas resor, i vissa fall anordnande av frivillig lördagsundervisning, upplåtande av lämpliga lokaler, anskaffande av material m. m. Åtgärderna måste även förenas med olika former av information och kurativa insatser. Kontakten med invandrareleverna och deras föräldrar är synnerligen angelägen. I många fall %rfordras tolkhjälp vid de personliga kontakterna, och vid skriftlig information måste översättning till hemspråken ofta först ske. Med tanke på att man vänder sig till människor mestadels helt främmande för svenskt skolväsen och för svenska kulturförhållanden över huvud taget kan tidsinsatsen från skolledningens sida bli betydande. Mot bakgrund av ovanstående skäl måste framhållas vikten av att skolledarna bereds tid och möjlighet att ta sig an de arbetsuppgifter som hänger samman med invandrarundervisningen förknippade med den. Anpassningen av invandrarfamiljerna tillmäts i olika sammanhang allt större betydelse, och det ter sig därför orimligt att inte stödundervisning av invandrarbarn värderas på samma sätt som stödundervisning av svenska elever i fråga om tilldelning av skolledarresurser. Denna form av stödundervisning kräver snarare mera tid och en större insats från skolledarna än samordnad specialundervisning i övrigt, varför en med denna likartad poäng dvs. 0,5 poäng för varje fullt 13-tal veckotimmar undervisning, måste ses som ett minimum. För att skapa bättre resurser och större rättvisa föreslås sålunda att kommunerna vid beräkning av poäng för skolledning får tillgodoräkna stödåtgärder för invandrarelever efter samma system som gäller 1* 1975. för samordnad specialundervisning i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer att skolstadgans poängsystem beträffande samordnad specialundervisning skall tillämpas i fråga om stödundervisning åt invandrarbarn i . INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FY021601 · 1975-01-23 00:00:00 — om en inventering av möjligheterna till energiproduktion i vattendrag i och södra . Frågorna rörande vår framtida energiproduktion och energikonsumtion har med rätta kommit i blickpunkten . Det framstår nu allt klarare att ett nytänkande måste komma till stånd. Till de befintliga energiresurser som finns i vårt land hör vattenkraften. Det finns uppenbara fördelar med denna energiform. Vi kan utvinna energi utan någon förbrukning av naturtillgångar. Vattenkraften för inte med sig några föroreningar i vatten Jord eller luft. Den är lättillgänglig och gör oss inte beroende av omvärlden. Därtill kommer att den är relativt billig. har man i stor utsträckning bara koncentrerat sig på de stora älvarna som haft hög produktionskapacitet. bör också de mindre vattendragen vara intressanta. Vi har i ett stort antal vattendrag som skulle kunna ge ett värdefullt tillskott av energi. Det finns eller har funnits många mindre och medelstora kraftverk, ofta sammanhängande med kvarnar och sågar. De utgör sammantaget en inte oväsentlig energiresurs som bör tas till vara. Med nu tillgänglig teknik finns det möjlighet att installera mindre kraftverk och driva dessa utan ständig bevakning. Det krävs endast viss tillsyn. Det torde även från lönsamhetssynpunkt vara försvarligt att upprusta och modernisera de befintliga mindre kraftverken. Det finns således många skäl som talar för att vattendragen i södra och blir föremål för en inventering och att förslag framläggs hur man skall utnyttja denna energiproduktionskapacitet. har i sitt betänkande Energiforskning (SOU 1974:73) behandlat frågan om standardisering av småkraftstationer. De skriver: En principiell utformning och dimensionering av standardstation, inventering av lämpliga lägen samt klarläggande av ekonomin i vid bemärkelse skulle vara ett lämpligt forsknings- och utvecklingsprojekt. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär en inventering av den befintliga kapaciteten för elkraftproduktion där mindre kraftverk kan utnyttjas i södra och samt förslag hur denna produktionskapacitet skall utnyttjas.
mot · FY021603 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1975:1020 av m. fl. 1. måtte uttala att ett av målen för näringspolitiken och den ekonomiska politiken i övrigt skall vara bevarandet av en ickesocialistisk ekonomi, baserad på ett decentraliserat näringsliv med en mångfald självständigt verkande mindre och medelstora företag, 2. hos regeringen hemställer om förslag syftande till möjlighet för mellanhandsinstitut att i ökad utsträckning förmedla krediter från AP-fonden till näringslivet, 3. antager det vid motionen fogade förslaget till lag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning (bil. 1), innebärande att AP-fonden ej lår inneha aktier representerande av röstvärdet i varje företag, 4. hos regeringen anhåller om att kapitalmarknadsutredningen skall ges i uppdrag att undersöka verkningarna av AP-fondens gjorda aktieköp, 5. hos regeringen anhåller om att regeringen framlägger förslag om åtgärder för att undanröja de negativa effekter på i synnerhet de mindre företagens kreditvärdighet som blivit en följd av de i lagen om anställningstrygghet föreskrivna förlängda uppsägningstiderna, 6. hos regeringen anhåller om att den förutskickade utredningen om löntagarnas delaktighet i företagens kapitalbildning får sådana direktiv att även frågan om ett allmänt vinstandelssystem kan analyseras och förslag härtill framläggas. 7. hos regeringen anhåller om att utredningen rörande översyn av konkurrensbegränsningslagen delges vad i motionen anförts under avsnittet Struktur- och konkurrensförhållanden. () () () () () () G. () PER () i Gäddvik lag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning. Härigenom forordnas i fråga om reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, att 12 § skall ha nedan angivna lydelse: av första om återlån. Fjärde fondstyrelsen må placera de under styrelsens förvaltning stående medlen 1. aktier i svenskt aktiebolag med undantag för aktiebolag, som driver bank eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, och investmentbolag, dockan styrelsen icke får inneha mer än en tjugondel av aktierna i bolaget, eller om aktier med olika röstvärde finns, större antal än att röstetalet för aktierna utgör högst en tjugondel av röstetalet för samtliga aktier; 2. i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med oppositionsrätt till nyteckning som utfärdats av aktiebolag som avses i 1. i detta stycke. I den mån eller postbanken. Denna lag träder i kraft . GOTAB 75 8820 S 1975
mot · FY021604 · 1975-01-27 00:00:00 — om sänkt anslag till förenade fabriksverken. Under industridepartementets huvudtitel föreslår departementschefen att . skall stå till förenade fabriksverkens (FFV) förfogande under /76 för projektering av ett tvätteri i . Under föregående budgetår beräknades mede! för detta ändamål, men endast . har tagits i anspråk, varför projektering inte synes på allvar ha satts i gång. Med erfarenhet av förluster på 54,2 milj. kr. för tvätterisektorn och de problem som återstår att lösa i samverkan med landstingen synes denna investering i diskutabel. Det är rimligt att avvakta utvecklingen i när det gäller samarbetet mellan FFV och landstingen innan FFV expanderar tvätterirörelsen. I avvaktan på ytterligare erfarenhet och närmare studier av tvätterisektorn som helhet bör projektering av ett tvätteri i avbrytas. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av budgetpropositionen, bilaga 15, till Byggnader och utrustning för budgetåret anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . sänkt investeringsanslag av . () i Glömminge
mot · FY021605 · 1975-01-27 00:00:00 — av i Glömminge om jordägaravgäld vid täkt av leror och torv. antogs en ny gruvlag, och i samband därmed avskaffades systemet med jordägaravgäld beträffande de mineraler som omfattades av gruvlagen. antogs lagen om vissa mineralfyndigheter. Frågan om jordägaravgäld aktualiserades åter, och beslut fattades om att varken för leror eller för torv skulle jordägaravgäld komma i fråga. 1 en gemensam reservation från och anfördes att när det gäller leror och torv råder ett speciellt läge. Dessa fyndigheter kan orsaka ett förväntningsvärde och påverka fastighetstaxeringen. Därför talar skälighetshänsyn för att jordägaravgäld bör komma i fråga för dessa bägge material. Jag vill föreslå att minerallagen kompletteras med en bestämmelse om att jordägaravgäld skall erläggas för leror och torv. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar följande tillägg i lagen om vissa mineralfyndigheter med rubriken till markägare: Markägaren är berättigad att av innehavare av bearbetningskoncession beträffande fyndighetsgrupp som avses i 1 § första stycket 3, utom såvitt gäller stenkol, eller 5 erhålla en årlig avgäld, motsvarande en procent av värdet av de med koncessionen avsedda mineraliska ämnen som utvunnits inom koncessionsområdet. I fråga om varje fyndighetsgrupp gäller dock att avgälden ej skall beräknas högre än till och att den skall upphöra att utgå, sedan regelbunden täkt pågått under sammanlagt . Finns inom koncessionsområdet flera markägare, skall de ha del i avgälden efter sin del i området. Avgälden skall betalas inom mars månad påföljande år till markägaren eller, om flera markägare finns, till den person som de har att utse. Uppstår tvist om beloppet, får talan väckas vid den fastighetsdomstol inom vars område marken eller större delen därav ligger. () i Glömminge
mot · FY021608 · 1975-01-24 00:00:00 — av fröken m. fl. om de affärsanställdas inflytande i frågor om öppethållande. affärstidslag reglerade öppethållandetiderna som sedermera ej förlängdes. Konsumenterna förmodades genom sina köpvanor påverka detaljhandelns öppethållandetider. Emellertid synes utvecklingen ha blivit den att de stora affärskedjomas kamp om marknadsandelar lett till öppethållandetider vilkas egentliga syfte inte dikterats av servicekravet. Detta har medfört stora olägenheter för de handelsanställda. Den fackliga organisationens strävan att skapa drägliga arbetsförhållanden för medlemmarna motverkas av marknadskrafternas fria spel. Erfarenheterna från senare år visar att de anställda trots försäkringar om välvillig behandling inte kunnat nå uppgörelser med arbetsgivarna om begränsat öppethållande vid t. ex. de större helgerna. Öppethållandetiderna bör fastställas i en ordning där de anställda får ett avgörande inflytande. Med hänvisning till det sagda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om en lagstiftning innebärande att godkännande av de anställdas organisation måste inhämtas vid fastställandet av öppethållandetiderna. () ()