mot · FY02276 · 1975-01-21 00:00:00 — av herrar och i om förbättring av vägstandarden i län, m. m. Kommunikationernas betydelse för ett områdes ekonomiska utveckling torde vara höjt över varje tvivel. I slutet av kom järnvägarnas anläggande och sträckning att få den största betydelsen för olika landsdelars blivande utveckling. För t. ex. läns vidkommande innebar det förhållandet att någon genomgående, normalspårig järnväg ej kom till utförande av allt att döma en stagnation av utvecklingen på alla området av länets näringsliv. Det förtjänar framhållas att länets största invånarantal registrerades omkring , och kvarstår befolkningstalet på ungefär samma nivå, medan invånarantalet i andra län i många fall har fördubblats. Den nuvarande standarden på vägnätet i län lämnar fortfarande mycket övrigt att önska. Detta gäller såväl riksvägar som genomgående länsvägar och framför allt bygdevägar. Inte minst för inlandet i län med av de allmänna konjunkturerna och de speciella näringarnas - t. ex. glasindustrins samt möbel- och träindustrins - mera långsiktiga svårigheter och redan hårt pressade företagsamhet betyder dåliga transportmöjligheter ett påtagligt hinder för samhällsutvecklingen. Bland de genomgående länsvägar som länge har varit angelägna objekt för omedelbar nybyggnad kan nämnas väg nr 135 Gamleby-Kisa i de delar den berör län. Som ett par exempel på bygdevägar för angelägen upprustning kan nämnas vägen Ruda-Allgunnen och riksväg 15-Loftahammar. I det senare fallet framstår byggandet av en bro vid Bjursund som en angelägen åtgärd för att underlätta trafiken till , där bl. a. en betydande industri i bageribranschen sagts överväga att flytta från orten, om icke ett brobygge eller annan effektiv lösning av landsvägstransporten för dess råvaror och färdiga produkter, främst djupfrysta ogräddade wienerbröd, kommer till stånd med det allra snaraste. När vederbörande företagare etablerade sig i blev han enligt egen uppgift utlovad snar förbättring av vägförhållandena. Någon som helst sådan förbättring har ännu ej verkställts. Vi anser att här föreliggande förhållande är ett mycket belysande exempel på hur besvärliga kommunikationer kan äventyra en för glesbygden synnerligen angelägen industrilokalisering. Kommunikationernas betydelse för näringsliv och turism i en skärgårdssocken som - numera ingår i kom mun - är helt ostridig. Här förekommer betydande pendling av den bofasta arbetskraften till i och befintlig tung industri. Behovet av sysselsättning för kvinnlig arbetskraft ökar självklart därigenom i hemsocknen. kommun, som ligger i nordöstra län (bil. I), hade 1 031 invånare, varav 450 personer i själva samhället. Befolkningsprognosen visar en mycket liten minskning (bil. Där finns några industrier, exempelvis och ek. En stor del av befolkningen är sysselsatt med jordbruksarbete, skogsavverkning och servicearbeten. Turismen utgör en betydande inkomstkälla för hela orten. Den bästa kommunikationsleden för att nå är vägen Björsholm-Bjursund-LoftahammarfM. Den är , rak, belagd med asfalt och går inte genom några tättbebyggda områden, varför man kan hålla en hög hastighet. Vägens flaskhals är en färja vid Bjursund. En viss yrkesmässig båttrafik förekommer. I övrigt utgör fritidsbåtarna den huvudsakliga trafiken genom sundet. En dubbelkopplad färja trafikerar sundet enligt en fastställd tidtabell. och då särskilt under semester och uppstår köer av bilar, och väntan på överfarten kan ta . För reparation och underhållsarbeten är färjan avstängd /år. genomfördes en trafikräkning som visade att under 30 973 färjeturer överskeppades 146 546 fordon totalt (bil. fördelar sig trafiken enligt följande: yrkestrafiken: 12 600 fordon pendeltrafiken: 90 000 fordon turisttrafiken: 53 700 fordon Den yrkesmässiga trafiken får antas till största delen utgå från och . Därifrån rekvireras hantverkspersonal, skolbussar, allmänna kommunikationer, varubilar osv. En mindre del, såsom varutransporter från , virkestransporter och en del varubilar har sina vägar norrut, varför av yrkestrafiken har fördel av en förkortad vägsträcka norrut och söderut, till centralorten. Motsvarande siffror för pendeltrafiken antas vara lika fördelade. Den rena turisttrafiken tycks huvudsakligen komma norrifrån, men då en stor del av denna hänför sig till bofasta sommargäster, kan man anta att en del inköpsresor görs till centralorten. Vi uppskattar därför denna trafikströms inriktning till åt vartdera hållet. Vi är medvetna om att önskemål om bättre vägar och broar kan resas i alla län, men det torde vara ofrånkomligt att statsmakterna, enträgna framställningar, uppvaktningar, skrivelser, pressopinion, hot om skolstrejker m. m., nu inser allvaret i det av befolkningen, kommunala myndigheter och länsmyndigheter framförda kravet på snabba förbättringar. Med anledning av det anförda hemställs att vid behandlingen av frågan om väganslag för nästa budgetår uttalar att län tillerkänns anslag i sådan omfattning att vägstandarden i länet snabbt kan förbättras och en bro byggas vid Bjursunds ström. () () i län den Befolkningsprognos för VägfÖrvaltningen i län Datum angående fdrjled över Bjursundsström PM räknades den med färjan över Bjursundsström överskeppade trafiken. Antal överskeppade fordon var 146 546 Antal dagar med färjdrift 351 Antal turer 30 973 Fordon per årsmedeldygn 412 Fordon per tur 4,67 GOTAB 75 8554 S 1975