mot · FY021289 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjt statsbidrag till föreningen . Föreningen () bildades . Föreningens huvuduppgift är att verka för att adoption av barn, som av olika skäl inte kan tas om hand av sina biologiska föräldrar, kommer till stånd och att därmed verka för att samhället uppfattar adoption som en naturlig familjebildning. Föreningens verksamhet syftar vidare till att i samverkan med myndigheter och organisationer arbeta för att juridiska, administrativa, ekonomiska och sociala hinder för adoption elimineras. Medlemsantalet i föreningen uppgick den 31.12.1974 till ca 4 100. ingick och den till knutna ()ett samerbetsavtal. är representerat i liksom i . Man beräknar att mer än vart tionde äktenskap är ofrivilligt barnlöst. Att genom adoption skaffa ett eller flera barn till familjen utgör givetvis en möjlighet som de ofrivilligt barnlösa noga undersöker. Att adoptera ett svenskt barn blir allt svårare då antalet barn för adoption, födda i , har minskat kraftigt. Därför har intresset för internationella adoptioner ökat starkt. 1964 kom 6 koreanska barn till . 1974 beräknar man att 1 200 barn har kommit till svenska familjer från praktiskt taget hela världen. Antalet anmälningar till adoptionsregister har ökat från ca 45 till drygt 100 anmälningar 1974. Antalet anmälningar direkt till (gäller främst koreanska barn) har också ökat. Sannolikt har en större andel adoptionssökande föräldrar valt att gå vägen över eller än vad man gjorde tidigare, då det är vanskligare att försöka genomföra en internationell adoption på egen hand. Detta är en riktig och positiv utveckling, eftersom riskerna för misslyckanden måste anses vara väsentligt större i de fall familjerna söker adoptera helt på egen hand. Dessutom har i en del fall enskilda familjers agerande negativt påverkat den internationella adoptionsverksamheten. I hög grad gäller det att bevara det stora förtroende som de olika länderna hyser för svenska föräldrars och myndigheters förmåga att skapa trygga förhållanden för de barn som kommer till för adoption. Detta är den helt avgörande frågan för möjligheterna att fortsätta de internationella adoptionerna. Genom AC och har man numera väsentligt bättre överblick och kunskap om de internationella adoptionerna . har föreningens ansvar och arbetsbörda ökat. Formella adoptionsavtal - modell - mellan och andra länder är utomordentligt svåra att träffa. Därför torde de internationella adoptionerna endast kunna öka genom utbyggnad av de informella kontakterna, som bl. a. har med organisationer, institutioner och myndigheter i utlandet. Det är denna omständighet - att adoptioner i övervägande grad måste ske via informella kontakter - som legat bakom tillkomsten av ett formellt samarbetsavtal mellan och staten, representerad av adoptioner. I årets budgetproposition (prop. 1975:1, bil. 7, litt. E 1) har föreslagits ett anslag till föreningen på . Detta torde kunna ses som ett uttryck för att föreningens verksamhet enligt socialministern förtjänar stöd av det allmänna. Men anslaget utgör endast en fjärdedel av det belopp som med stöd av och begärt för verksamhetsperioden 1.7.1975-30.6.1976. I sin statsbidragsansökan på . har föreningen bl. a. klart poängterat sitt ansvar för att hålla en kontinuerlig kontakt med adoptivföräldrar även efter det att en adoption är genomförd. Det är främst för att systematiskt skall kunna samla erfarenheter om adoptivbarnens anpassning i som dessa kontakter är betydelsefulla, men också för att det skall kunna nå ut med information och råd kring adoptivsituationen till föräldrar som önskar detta. Det har bedömts vara viktigt att föräldrarna fortsätter att vara medlemmar i föreningen även sedan adoptionen genomförs. Erfarenheten visar också glädjande nog att föräldrarna fortsätter som medlemmar. Medlemsutvecklingen kan nu enligt uppgifter från AC: s kansli beräknas på följande sätt: Antal anmälningar till adoptionsregistret Antal adoptivbarn genom AC För att den önskade ökningen av antalet internationella adoptioner skall kunna ske krävs ökade resurser för adoptionsverksamhet. I samma takt ökar också kraven på föreningen i vad gäller information och rådgivning till adoptivföräldrar. Det kan gälla adoptivbarnens anpassning i den nya miljön, medicinska frågor, adoptivföräldrarnas nya situation och frågor i samband med skolgång etc. Genom samarbetsavtalet med har ålagts vissa arbetsuppgifter i samband med själva adoptionsförfarandet. Det gäller främst registerkontroll och kontakt med de lokala barnavårdsmyndigheterna. Grunden för föreningens ekonomi har utreslutande varit medlemmarnas olika avgifter och föreningsfunktionärernas idealitet. Utvecklingen har varit stark och snabb. Kostnadsstegringarna har främst rört föreningens kansli och tidningen , som regelbundet tillställs medlemmar, organisationer och myndigheter. har inte kunnat byggas ut i den takt som medlemsutveckling, antalet anmälningar till adoptionsregistret och antalet genomförda adoptioner kräver. Översiktsmässigt har uppskattat den ekonomiska situaitonen på följande sätt: Intäkter 715 000 850 000 1 000 000 Kostnader 715 000 I 250 000 I 400 000 Underskott - 400 000 400 000 Den ovan gjorda beräkningen innebär att underskottet såväl 1975 som 1976 ungefär fördubblats sedan föreningen ingav sin statsbidragsansökan. Skillnaden mellan läget och beror på att antalet adoptivbarn, som kommit till genom föreningen , uppgått till 400 i stället för beräknade 250. väntas ökningen bestå. Trots att intäkterna beräknas öka jämfört med tidigare beräkningar, har den ökade aktiviteten lett till ökade kostnader och alltså medfört ett fördubblat underskott. Genom ökade avgifter avser föreningen täcka ca hälften av underskottet. Den omständigheten att en betydande del av de internationella adoptionerna måste genomföras med hjälp av informella kontakter har varit det bärande motivet för ett formellt samarbetsavtal mellan föreningen och staten representerad av adoptioner . Detta samarbetsavtal ger AC vissa bestämda arbetsuppgifter när det gäller de internationella adoptionerna. Därmed har självfallet samhället också ett ansvar och en skyldighet att ge föreningen de ekonomiska möjligheterna att uppfylla avtalet. Som synes av det ovanstående är detta inte möjligt, om inte ett väsentligt högre belopp än vad som har föreslagits i budgetpropositionen utgår för föreningens verksamhet. Enligt vår mening bör föreningen under /76 erhålla statsbidrag med . Detta innebär att anslaget till bör räknas upp med . Med hänvisning till det anförda hemställs att till för /76 anvisar ett förslagsanslag av . () ()