mot · FY021561 · 1975-01-27 00:00:00 — om försöksverksamheten inom jordbruket. har människan samlat erfarenheter genom att vidta åtgärder och sedan studera deras inverkan på det händelseförlopp där de satts in. På detta sätt har man uppnått allt större kunskap om de tillvägagångssätt som bör följas eller de åtgärder som bör vidtas för att ett önskat resultat skall ha förutsättningar att kunna uppnås. Denna form för kunskapssamlande verksamhet pågår alltjämt och har stor betydelse. Den har i betydande omfattning förstärkts genom den stab av heltidsforskare på olika områden som samhället numera håller sig med. Växtodlingsforskarna samlar sina erfarenheter genom experiment (försök) dels under som det sägs väl definierade och kända förutsättningar, dels under de varierande och svårdefinierbara förutsättningar som råder inom praktisk odling. Den senare typen av försöksverksamhet (fältförsöken) inom jordbruk och trädgård kostar relativt stora belopp. Kring denna försöksverksamhet har det ofta rått delade meningar som återspeglat dissonanser mellan teori och praktik. En fråga bör dock stå över all diskussion att försöken skall utföras så att de blir till största möjliga nytta för praktisk odling. Detta borde innebära att fältexperimenten utfördes så att den studerade åtgärden anpassades till den lokala situationen i stället för att man nu oftast studerar vad resultatet blir om man i en serie försök följer ett i förväg fastlåst schema och registrerar vad konsekvensen blir när man bryter mot den för praktisk odling obligatoriska regeln att åtgärderna skall anpassas till den lokala situätionen. Resultaten sammanställs och redovisas med medeltal i statistisk bearbetning, vilket ger mycket liten vägledning för den enskilde odlaren. Han är i stället intresserad av hur tekniken skall anpassas till hans förhållanden. Det här kritiserade tillvägagångssättet följs åtminstone inom ogräs- och en del växtskyddsarbete. För gödsling är förhållandet något annorlunda eftersom man ofta har en jordkartering att utgå ifrån och kan anpassa de studerade doserna med hänsyn till densamma. Konsekvenserna av nuvarande uppläggning har blivit att de resultat som framkommer blir värdefulla hjälpmedel för den som sysslar med information utan att själv behöva bära ansvar för det ekonomiska resultatet av odling i praktisk drift. För den praktiska odlingen och dess lokala rådgivare samt marknadsförarna av aktuella förnödenheter är däremot försöken av begränsat eller ibland tvivelaktigt värde. Forskningen är till för odlingen -- det får aldrig bli tvärtom. Försöksverksamheten borde så uppdelas och försöken så definieras att 3 sami Nr 1561-1569 man för varje försök eller typ av försök kunde ange en klar målsättning, och försöken borde sedan utföras så att de på bästa sätt gav svar på de i målsättningen ställda frågorna. Olika typer av försök och tester borde bättre komplettera varandra för att på billigaste sätt kunna ge önskade besked. Försöksverksamheten är en mycket viktig del i utvecklingen för bättre odlingsresultat. Det borde därför vara angeläget att den överarbetades under jämbördig samverkan mellan alla grupper som berörs av densamma. Hit hör statliga institutioner för forskning, institutioner för lokal information, jordbrukarnas organisationer, leverantörer av aktuella förnödenheter samt konsumentsidan. Under åberopande av vad som framförs i motionen hemställs att hos regeringen begär att försöksverksamheten inom jordbruket utformas efter de riktlinjer som i motionen anges.