ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02166 · 1975-01-16 00:00:00 — av m. fl. om trafikkunskapskurser för körkortsinnehavare. Den ständigt ökande vägtrafiken medför många mänskliga lidanden och tragedier. Trafikolyckorna skördar fler offer än våra vanligaste folksjukdomar. Utom de lidanden som drabbar skadade och anhöriga innebär olyckorna enorma samhällskostnader för sjukvård, rehabilitering, sociala utgifter, nödhjälp, polis, domstolar och försäkringsväsende. Därtill kommer stora kostnader för produktionsbortfall. Genom bättre information och trafikutbildning kan vi nå ökad trafiksäkerhet. Vi har därför ställt stora krav på bättre grundutbildning för att erhålla körkort och har också fått bättre utbildning. Lika viktigt borde en kontinuerlig fortsättningsutbildning vara, framför allt med hänsyn till de nya lagar och tillämpningsregler, nya vägmärken m. m. som tillkommer . Även de förändringar i trafikmiljön, som undan för undan sker, utgör skäl för regelbunden och obligatorisk fortbildning av alla körkortsinnehavare, särskilt om körkorten är av äldre datum. Utbildningen blir då bättre anpassad till den dagsaktuella trafikrytmen och senaste rön inom trafikforskningen tillgodogörs trafikanterna. En sådan utbildning medverkar till att antalet trafikolyckor minskas, skadorna blir färre och människoliv räddas. Trafiksäkerhetsarbetet måste i ökad omfattning insättas även på andra områden. Vi kan alla hjälpas åt därmed. Det är särskilt viktigt att öka undervisningen i trafikkunskap redan i förskolan och i . Förutsättningar bör skapas, så att alla värnpliktiga under sin värnpliktstid frivilligt och kostnadsfritt kan få trafikutbildning. Med stöd av vad ovan anförts hemställs1 att hos regeringen begär en utredning, som syftar till att alla körkortsinnehavare skall genomgå en obligatorisk, teoretisk kurs i trafikkunskap. () (s) 1 (Se även motionerna 1975:146, 1975:150 och 1975:157)
mot · FY021660 · 1975-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om iståndsättning och modernisering av bygdekraftverk. fanns ett stort antal s. k. bygdekraftverk i många av våra mindre vattendrag. De svarade för en ej obetydlig del av kraftförsörjningen. a. på grund av de låga energipriserna många av dessa kraftverk tagits ur bruk. Åtskilliga finns dock ännu kvar vilka lämnar viss kraftförsörjning för enskilda gårdar, byar och mindre företag. En helt förändrad situation har inträtt. De högre oljepriserna och behovet av att minska oljekraftbaserad elproduktion och importbehovet av olja gör att intresse finns att iståndsätta och modernisera många av bygdekraftverken. Det bör vara ett samhällsintresse att stödja detta. Liksom man nu kan erhålla stöd i olika former för förbättringar av eldningsanläggningar och värmesystem samt för att tilläggsisolera hus i avsikt att bättre ta till vara energin bör man också ha möjlighet att få stöd för att öka elkraftproduktionen i mindre vattendrag. Såväl bidrag som lån bör utgå för projekt avseende såväl iståndsättning av ur bruk tagna verk och effektivisering av redan befintliga anläggningar som uppförande av nya mindre kraftverk, där förutsättningarna härför är gynnsamma från såväl miljö- som produktionssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om riktlinjer för och förslag till stöd i form av lån och bidrag till iståndsättning och modernisering av s. k. bygdekraftverk. . () i J ärvsö . () i () i Ulfsbyn
mot · FY021664 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om tillgången på råvara för skogsindustrin. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1582 hemställer att till regeringen uttalar som sin mening att en ökad forskning bör komma till stånd som syftar till ett bättre utnyttjande av råvaran i den industriella användningen. () () i
mot · FY021665 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om kartläggning av drivmedelsdistributionen i landet. Livsniedelshandlarna svarar i stor utsträckning för försäljningen av bensin på landsbygden. har emellertid antalet försäljningsställen för bensin minskat kraftigt. har nära 1 800 pumpar dragits in. Om åtgärder inte vidtas måste det befaras att denna utveckling fortsätter. Orsaken är att bensinbolagen inte anser sig ha anledning hålla pumpar hos försäljare som har en relativt liten omsättning i bensinhandeln. Från bolagens sida hänvisas också till att kostnaderna för besiktning av cisternerna är för höga. Sådan besiktning skall göras . Att gräva ner en ny cistern kostar , en investering som inte anses vara lönande hur stor försäljningen av bensin än är. Följden av nedläggningen är givetvis att avstånden till bensinförsäljare blir oacceptabelt stora på många håll i glesbygden. Förlusten av bensinhandeln innebär vidare att lanthandlaren mister en betydelsefull inkomstkälla. Dessutom minskar sannolikt också omsättningen i affären genom att inköp som de tidigare bensinkunderna gjort försvinner. Härigenom blir i många fall underlaget för affärsverksamheten otillräckligt, och en nedläggning av denna kan framtvingas. En för bygden nödvändig servicegren går i så fall förlorad. Det händer att handlaren får erbjudande att överta tank och bensinpump från bolagen. Ett sådant övertagande är emellertid förenat med betydande kostnader för underhåll av och, förr eller senare, investering i ny cistern. Detta är kostnader som kan vara mycket kännbara. Det är enligt vår mening angeläget att försörjningen med drivmedel på landsbygden tryggas. har att i samråd med statens prisoch kartellnämnd göra en kartläggning av förhållandena, men uppdraget gäller främst försörjningen med bensin i det inre stödområdet. Problemet föreligger emellertid också i stora delar av landet i övrigt. Vi anser därför att den nämnda kartläggningen skall omfatta landsbygdens försörjning med drivmedel i hela landet, där avståndet till tätort med sådan försäljning är av någon betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen kräver att den kartläggning av drivmedelsförsörjningen som har i uppdrag att göra i samråd med pris- och kartellnämnden skall omfatta glesbygdsområdena i hela landet och att förslag till åtgärder för att trygga drivmedelsförsörjningen i hela landet förelägges . () i Öskevik
mot · FY021666 · 1975-01-01 00:00:00 — om sammanförande av och till en gemensam myndighet. och konsumentombudsmannen har ytterst samma uppgift. De skall skydda konsumenterna mot företag som på marknaden uppträder på ett från allmän synpunkt otillbörligt sätt. ingriper mot sådana ingrepp i den fria konkurrensen som är till nackdel för konsumenterna. KO bevakar att företag inte skaffar sig fördelar genom otillåtna marknadsföringsmetoder som vilseleder konsumenterna. KO:s ingripanden har ofta både en direkt konsumentskyddande innebörd och en indirekt genom att de främjar en konkurrens på lika villkor. De hejdar missledande information till konsumenterna och hindrar att företag skaffar sig fördelar genom att sprida felaktiga uppgifter. KO:s uppgift kan således ses som en del av den större uppgiften att upprätthålla och främja att konkurrensen mellan företagen upprätthålles under former som är till fördel för konsumenterna. Eftersom KO och NO således behandlar delar av samma problemområde, synes det finnas skäl att åstadkomma integrering av de två myndigheterna. NO skulle därigenom tillföras marknadsrättslig expertis, som skulle kunna tillföra den allmänna konkurrensgranskningen ytterligare en aspekt. skulle KO få större möjligheter att bedöma de skadeverkningar för konsumenterna som viss marknadsföring får genom dess påverkan på konkurrensförhållandena. a. av resursskäl har KO inte alltid ansett det möjligt att beakta konkurrenseffekterna i marknadsföringsärenden, som närmast är föranledda av anmälningar från konkurrerande företag. Genom tillförande av NO:s kompetens och resurser skulle dessa marknadsföringsärenden, vilkas konsekvenser självfallet ytterst drabbar konsumenterna, på ett naturligt sätt ingå i en mer fullständig övervakning av företagens uppträdande gentemot konsumenter och konkurrenter. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att hos regeringen begära förslag om sammanförande av KO- och NO-ämbetena till en gemensam myndighet, förslagsvis kallad marknadsombudsmannen.
mot · FY021668 · 1975-01-23 00:00:00 — om bestämmelser i gruvlagen rörande intrångsersättning och jordägaravgäld. antog en ny gruvlag. 1 motion 1974:1660 med anledning av propositionen i frågan föreslog motionärerna vissa ändringar i det framlagda lagförslaget. Dessa bifölls emellertid inte av . Den antagna gruvlagen innehåller en del brister som påpekades redan vid lagförslagets behandling i . Den från principiell och social synpunkt allvarligaste bristen i den nya gruvlagen, jämförd med gällande rätt, är att man tagit bort den sedan gammalt gällande rätten till jordägaravgäld. Denna rätt hade bibehållits i gruvrättsutredningens förslag men ströks under departementsbehandlingen utan framläggande av några bärande skäl. Det är obegripligt varför man skulle beröva de vanligen små och avsides bosatta jordägarna de förhållandevis ringa inkomster de skulle kunna erhålla om gruvdrift upptages på deras ägor. Vidare stadgar gruvlagen att expropriationslagen skall vara tillämplig vid fastställande av ersättning för skada och intrång. Även denna bestämmelse synes vara obillig för de jordägare det här gäller. Full ersättning bör utgå. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att beslutar om följande ändringar i gruvlagen Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Ägare av fastighet och innehavare av särskild rätt till fastighet är berättigade att av inmutaren få intrångsersättning och ersättning för annan skada till följd av att mark tages i anspråk enligt 3 §. Även skada eller intrång i övrigt på grund av utmålsläggningen skall ersättas. Vid ersättningens bestämmande gäller 4 kap. samt 5 kap. 23 §, 24 § och 27 § första stycket första punkten expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar. 4 § Ägare av fastighet och innehavare av särskild rätt till fastighet är berättigade att av inmutaren få intrångsersättning och ersättning för annan skada till följd av att mark tages i anspråk enligt 3 §. Ersättning skall avse fulla markvärdet. Även skada eller intrång i övrigt på grund av utmålsläggning skall ersättas till hela sitt värde. Vad sorn sägs i 4 kap. 3 § nämnda lag skall härvid tillämpas i fråga om värdeökning som ägt rum före det ansökningen om utmål kom in. Tvist om ersättningen prövas vid utmålsförrättningen. Tvist om ersättningen prövas vid utmålsförrättningen. 6 kap. Rätt att använda utmål 2a § Jordägaren är berättigad att av gruvinnehavaren erhålla en årlig avgäld motsvarande en procent av värdet av alla inmutningsbara som brutits inom utmålet och uppfordrats. Avgälden beräknas dock ej högre än till . och skall upphöra att utgå, sedan regelbunden brytning av inmutningsbara pågått inom utmålet under sammanlagt . Sker sammanläggning eller uppdelning av utmål, är det utan verkan i de hänseenden varom nu är fråga. Finnes flera jordägare inom utmålet, skall de ha del i avgälden efter sin del i jorden. A vgälden skall betalas inom mars månad påföljande år till jordägaren eller, om flera jordägare finnes, till den person som de har att utse. Uppstår tvist om avgäldens belopp, äger bestämmelserna (i 3 kap. 8 §) motsvarande tillämpning.
mot · FY02167 · 1975-01-16 00:00:00 — av i m. fl. om översyn av säkerhetsföreskrifterna för privatflyget. försvann ett privatflygplan vid flygning i mörker mellan och . Räddningsaktionen var omfattande och synnerligen dyrbar för samhället. fann man det störtade planet och dess döde pilot. Planet var vitmålat och därför svårt att se i snöig terräng. Det saknade dessutom nödsändare, som kunnat göra det möjligt att snabbt lokalisera vraket efter haveriet. Plan som startar från mindre, privata flygplatser har ingen skyldighet att rapportera och registrera sina färdplaner. Det har vidare förekommit att små privatplan använts vid brottslig verksamhet, bl. a. vid illegal införsel av narkotika. Det växande antalet privatflygplan kan komma att betyda ökade problem för samhället, om inte mer detaljerade föreskrifter, främst i säkerhetsfrågor, reglerar verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de regler och säkerhetsföreskrifter som gäller för privatflyget. GOTAB 75 8514 S 1975
mot · FY021670 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om samordning av departementens insatser på energiområdet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:623 hemställes att beslutar att som sin mening uttala att en samordning bör ske mellan departementens insatser på () () () () ()
mot · FY021674 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om rninskade säkerhetskrav för statlig kreditgivning till småföretag. Småföretagen svarar enligt vårt synsätt för ett dynamiskt inslag i landets ekonomi, och det är angeläget att samhället medverkar till att stimulera nyetablering och skapa goda förutsättningar för de mindre företagens arbetsklimat och utveckling. Samhället ställer stora krav på företagarna, och kraven tenderar att öka. har de etableringsstöd som ges via exempelvis AMS och företagarföreningarna fått en utformning som innebär ytterligare krav på den presumtive företagaren. Vi avser här det borgenskrav som ställs på företagaren som säkerhet för statens lån från låneinstitut. Med hänsyn till de ökade krav samhället i andra avseenden ställer på företagarna och den betydelse för landets expansion nyetablerandet har borde det vara rimligt att avskaffa eller nedbringa borgenskravet på dessa lån. Skälet för bibehållande av denna borgen är behovet av att företagarna på detta sätt bevisar sin tro på företaget. Man måste dock ta hänsyn till att företagaren denna åtgärd förutan ändå ikläder sig mycket betydande åtaganden. Vederbörande satsar sin produkt och sitt sparkapital, sitt förtroendekapital och sitt arbete. Det kan inte vara rimligt att kräva såväl den personliga borgen som familjens tillgångar i form av bostad och andra privata tillhörigheter som säkerhet för lån från staten. Vidare är prövningen av dessa lån mycket genomgripande. Man undersöker noga låntagarens personliga erfarenheter och förutsättningar att fullgöra sin företagaruppgift. Man prövar också den idé som ligger till grund för företagandet. Med hänsyn till den kunnighet som de statliga kreditorganen besitter kan man utgå ifrån att de säkerhetsrisker staten påtar sig är mycket små. De borgensåtaganden och säkerhetskrav som ställs bidrager dock till att avskräcka intresserade och kunniga privatpersoner att ta steget från en bl. a. genom lagstiftning ganska trygg anställning till att bli egen företagare. Detta är en förlust från samhällets synpunkt med hänsyn till behovet av en dynamik och tillväxt i näringslivet som grund för ökad sysselsättning. Enligt vår mening bör en översyn ske av gällande föreskrifter avseende säkerhet för lån som lämnas från statliga låneinstitut. Syftemålet med översynen bör vara att allmänt lätta på säkerhetskraven, att lån skall kunna lämnas endast på bedömning av produktidé och låntagarens personliga förutsättningar samt att bostad och övriga familjemedlemmars egendom ej nödvändigtvis skall sättas i pant när en person visar vilja att genom företagsamhet skapa sysselsättning öch ekonomisk utveckling i en ort. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos regeringen anhåller om en översyn av gällande bestämmelser angående säkerhetskrav för lån från statliga institutioner till etablering och drift av företag. . () AXEL ()
mot · FY021677 · 1975-01-24 00:00:00 — om utnyttjande av vattenkraften i åar och bäckar. Det kraftigt höjda priset på olja har liksom frågan om kärnkraftens vidare utbyggnad gett anledning till en intensiv energidebatt. Därvid har man dels diskuterat olika möjligheter till energibesparingar av olika slag, dels inriktat uppmärksamheten på alternativa energikällor. Utan att gå in på globala problem och med fortsatt inriktning på att låta de få kvarvarande outbyggda älvarna få förbli fria från utbyggnad för kraftändamål, vill jag rikta uppmärksamheten på det lilla formatet, på de många små tidigare utnyttjade forsarna och fallen i våra mellansvenska och sydliga landskaps många bäckar och åar. Många dammar och övriga anordningar för att utvinna elkraft i dessa mindre vattendrag har varit i bruk ända till sedan. I dessa fall bör den ekonomiska satsningen kunna bli relativt blygsam och förmodligen direkt ekonomiskt lönsam. 1 andra sammanhang torde det bli nödvändigt med mera omfattande rekonstruktionsarbeten. Möjligen kan det på en del håll visa sig fördelaktigt att t. ex., genom överföring av vatten från en insjö till en annan få ökad kapacitet på befintliga . Sannolikt kan vissa av dessa mera omfattande arbeten planeras in som lämpliga AMS-arbeten. Något måste naturligtvis satsas på planering och inventering av dessa rekonstruktionsarbeten, och det förefaller lämpligt att staten tar på sig detta ansvar. Dessutom bör former av statsbidrag under den kommande verkställighetsperioden prövas. Inventering, utredning om kostnader och förslag till verkställighetsplaner samt förslag till lämpliga former av statligt stöd bör utredas förutsättningslöst och med största skyndsamhet. Med anledning av det anförda hemställs att uppdrar åt regeringen att skyndsamt inventera tillgången på nu outnyttjad vattenkraft i mindre åar och bäckar samt utreda formerna för dessa kraftkällors förnyade utnyttjande och formerna för statligt stöd till denna verksamhet.
mot · FY021680 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om återverkningarna pä sysselsättning m. m. vid övergäng från militär till civil produktion. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1679 hemställer att hos regeringen begär en uppföljning till svenska förhållanden av Myrdal-gruppens arbete genom studier av konsekvenserna för sysselsättning, råvaruåtgång, forskning och utveckling etc. av en selektiv nedrustningsåtgärd genom ett kvalitativt stopp för vidareutveckling av vissa vapen, för överförande till civila sektorn. MAJ () INGA () () () () B. ()
mot · FY021681 · 1975-01-27 00:00:00 — om anslag till Svenska hemslöjdsföreningarnas riksförbunds kursgård. Vårt land har en förnämlig hemslöjdstradition. Svensk hemslöjd är också känd och uppskattad utanför landets gränser. Att hålla dessa handaslöjdstraditioner levande och föra dem vidare är en angelägen uppgift. bedriver på sin kursgård i undervisning i olika former av textil- och träslöjd. Där finns möjlighet att lära gammal handaslöjdsteknik under kortare eller längre kurser. Dessa har blivit mycket uppskattade, och till Sätergläntan kommer elever inte bara från hela utan även från andra länder. har visat stort intresse för verksamheten på Sätergläntan och stöder denna. Trots detta föreligger stor risk för att verksamheten av ekonomiska skäl skall komma i fara. Att bevara och sprida vårt kulturarv bör emellertid vara en hela landets angelägenhet. Ett statligt driftsbidrag synes därför vara motiverat. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om driftsanslag till verksamheten vid Sätergläntan, sedan utredning om erforderligt bidrags storlek verkställts. GOTAB 75 8855 S 1975
mot · FY021682 · 1975-01-27 00:00:00 — av fru m. fl. om kreditgivningen till enskilda köpmän. Den horisontella och vertikala integrationen inom dagligvaruhandeln har gått mycket snabbt . Det talas om de tre stora blocken, ICA, Kooperationen och . Samverkan i block kan givetvis medföra fördelar för konsumenterna. Koncentrationen av resurser och den ökande volymen ger möjligheter till en press på kostnaderna och en effektivare konkurrens. Men blockbildningen kan också få mindre önskvärda konsekvenser från konsumentsynpunkt. Koncentrationen kan komma att leda till ett ökat användande av distributörsmärken eller till ökad integration mellan blocken och producenterna, som förbinder sig att endast sälja sina varor till ett visst block. Detta kan bl. a. leda till att prisjämförelser mellan de olika blocken försvåras och att konkurrensen på så sätt begränsas eller tar sig sådana uttryck som inte är till nytta för konsumenterna. I denna situation är de fristående enskilda livsmedelshandlarna av stor betydelse. Deras verksamhet bidrager till att hålla konkurrensen levande. De kan fungera som pådrivare och jämförelseobjekt i olika avseenden. Det är ett vitalt konsument- och samhällsintresse att fria företagare fortsätter att verka inom dagligvaruhandeln. De måste få stöd såväl i fråga om finansiering som i etableringssammanhang. Etableringen måste underlättas för nya fristående handlande. Handelskredit och AB Butiksetablering är två institut som arbetar för de enskilda köpmännen i syfte att stärka konkurrensen. Dessa organ måste få samhällets stöd. arbetar med de problem som berör dagligvaruhandeln. Strukturförändringarna inom handeln går emellertid så snabbt att det är nödvändigt att omedelbara åtgärder vidtages i syfte att stödja fria sektorn. En åtgärd som snabbt bör kunna vidtagas är att tillföra Handelskredit medel så att institutet kan öka sin kreditgivning till de enskilda köpmännen. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hemställer att regeringen via AP-fonderna eller på annat sätt tillför Handelskredit ökade resurser för kreditgivning. HANS () ()
mot · FY021683 · 1975-01-27 00:00:00 — om utjämning av priserna på olja och bensin. Såsom tidigare framhållits i motioner i , bl. a. från folkpartihåll, drabbas de mera perifera delarna och de i inlandet belägna delarna av landet, främst inland, genom de s. k. zontilläggen och ortstilläggen av höga drivmedelspriser och högre priser på olja än landet i övrigt. De högre drivmedelspriserna i berörda landsdelar medför för näringslivet betydande nackdelar från konkurrenssynpunkt. De stora avstånden och det faktum att man i stor utsträckning är hänvisad till landsvägstransporter medför högre transport- och resekostnader. Varor och tjänster blir härigenom fördyrade. Även kostnaderna för uppvärmning av bostäder och för energiframställning, i de fall där olja används, blir större. En utjämning av priserna på bensin och olja skulle medföra lokaliseringspolitiska effekter därigenom att gynnsammare förutsättningar skapas för industrier i inlandet. lokalisering gav stöd för denna uppfattning, när den uttalade: Kommittén anser att en prisutjämning på bensin och olja utgör ett viktigt led i strävandena att förbättra lokaliseringsbetingelserna i vissa delar av . En sådan prisutjämning skulle också medföra en social och psykologisk effekt genom att göra förutsättningarna för företagsamhet och boende mera likvärdiga för olika delar av landet. Det är i högsta grad otillfredsställande att de som har de längsta avstånden, är mest beroende av biltransporter, har det kallaste klimatet och därför förbrukar mest olja också skall betala de högsta priserna för drivmedel och olja. Enligt vår mening är en prisutjämning på här berörda produkter väl motiverad. Det gäller därför att hitta en framkomlig väg. En överenskommelse med oljebranschen i syfte att nå fram till en fortsatt och fullständig utjämning kan vara möjlig. En annan lösning är att differentiera skatten på dessa produkter. Vilken väg som än väljs bör åtgärderna syfta till en fullständig utjämning av priset på drivmedel och olja. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär åtgärder i syfte att åstadkomma en fullständig prisutjämning på drivmedel och olja i landets olika delar.