ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021348 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Humanistiska fakulteterna m. m.: Driftkostnader. i har under byggt upp ett ytterst intressant samarbete, inte bara mellan forskare från olika ämnen, utan också med intresserade grupper utanför universiteten, lärare från olika sorters skolor, föreningar, studiecirklar etc. Detta utåtriktade arbete har bestått i att man dels har hjälpt till att få fram kunskapsunderlag av tvärvetenskaplig art inför debatter eller studieprogram av skilda slag, ett kunskapsunderlag som faktiskt inte finns att få i samhället på annat sätt; dels att de har erbjudit möjligheter till direkt och aktuell information om vad som försiggår just nu inom forskningen på något eller några områden och inte minst inom forskningsdebatten. Detta är alltså en verksamhet som bevisat sitt berättigande genom att den tillgodosett direkt uttryckta behov. Både folkbildningen och massmedia behöver mycket närmare och bättre strukturerad kontakt med forskningen än de har , och vi tror att universitetsforskarna på alla nivåer också själva är intresserade av detta utåtriktade arbete, som inte kan identifieras med folkbildning i traditionell mening. Det är inte så mycket fråga om att portionera ut till folket de färdiga sanningar man kommit fram till, utan att öppna för intresserade medborgare en ingång direkt in i forskarnas verkstad och ge insyn i de problem de själva aktuellt brottas med - problem som givetvis har starka inslag av värderingar och ansvarsfrågor, inte bara av debatt om vetenskapliga metoder. Verksamhet av denna art har redan tagit god fart inom i . Vi föreslår att ett anslag för att stödja denna verksamhet ställs till universitets förfogande, förslagsvis av samma storlek som årslönen för en universitetslektor. Däremot bör inte en ny tjänst inrättas, eftersom det från alla synpunkter är önskvärt att uppdraget skiftar mellan personer med olika typer av tvärvetenskaplig erfarenhet. Arbete av denna art utförs av forskare på fritid, men det är uppenbart att så inte kan fortsätta, som behovet av verksamheten blir mer och mer uppenbart. Med hänvisning till vad ovan anförts hemstälier vi att under anslaget ni. m.: Driftkostnader anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för att stödja verksamheten inom i . () () () PER (vpk)
mot · FY02135 · 1975-01-15 00:00:00 — av m. fl. om ändrade regler för beräkning av intäkt av schablon taxerad annan fastighet. Nuvarande regler för beräkning av intäkt av en- och tvåfamiljsfastigheter finns redovisade i kommunalskattelagens 24 § 2 mom. Upp till ett taxeringsvärde på upptages av detta taxeringsvärde såsom intäkt. Därefter tar man upp för den del av taxeringsvärdet som överstiger 150 000 men icke , av den del av taxeringsvärdet som överstiger men icke och av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Skärpningen av intäktsberäkningen för de fastigheter som har ett taxeringsbelopp överstigande beror på att man vid den aktuella tidpunkten ansåg att dessa fastigheter är större än vad som normalt skulle vara erforderligt för en familjs bostadsbehov. De aktuella beloppen torde också ha varit ganska väl anpassade till den nivå på vilken taxeringsvärdena för dylika fastigheter har legat under inkomståren 1971-1974. Från och med kommer de nya taxeringsvärden som blir en följd av fastighetstaxering att bli tillämpliga. Enligt gjorda beräkningar kommer taxeringsvärdena att genomsnittligt höjas med 30 å för denna typ av schablontaxerade fastigheter, främst såsom en följd av penningvärdeförsämringen. Om inte intäktsreglerna justeras, kommer de nya taxeringsvärdena att innebära mycket stora ekonomiska påkänningar för ägarna av småhus. Speciellt i storstadsområdena - men även i andra attraktiva boendeområden med brist på småhus - har inflation och efterfrågan lett till en kraftig stegring av priset på ett normalt bostadshus. Vid tillämpning av de av utfärdade anvisningarna kommer många - om inte rent av flertalet - ägare av normala att fö taxeringsvärden som kommer att ligga någonstans runt . Om man tar hänsyn till de samlade effekterna av dylika höjningar av taxeringsvärdet från exempelvis 150 000 till 200 000 så kommer detta i normala inkomstlägen att medföra en ökning av skattebördan på i runda tal . Detta kan inte accepteras. Vederbörande småhusägare drabbas också av höjda räntor, höjt bränslepris, höjda el- och vattentaxor samt ökade reparationskostnader. De samlade effekterna av dylika ökade pålagor för dessa grupper barnfamiljer och pensionärer kan innebära att många kommeratt bli tvungna att sälja sina hus,eftersom de inte kan klara av de ökade bördorna. Det torde bli så att flertalet s. k. standardhus kommer att åsättas tax eringsvärden på runt . Vi finnér därför den rimligaste lösningen vara att man ändrar reglerna för intäktsberäkning av s. k. schablontaxerade fastigheter för att därmed något reducera de ökade bördorna för småhusägare. Den lämpligaste åtgärden synes vara att i kommunalskattelagens 24 § 2 mom. åtminstone höja beloppet 150 000 till . En dylik ändring skulle innebära att de flesta småhusägare inte skulle bli belastade med högre intäkter än av den av inflationen förorsakade höjningen av taxeringsvärdet. Under hänvisning till det anförda hemställes att måtte besluta att i kommunalskattelagens 24 § 2 mom. beloppet ändras till . () ()
mot · FY021350 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökad praktisk-teoretisk undervisning i barnkunskap m. m. i och gymnasieskolan. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1235 hemställes att hos regeringen anhåller om att ges i uppdrag att vid den fortlöpande läroplansöversynen beakta vad i motionen anförts beträffande ett praktiskt-teoretiskt ämnespaket som förmedlar kunskaper i barnkunskap, hushållskunskap, textil-, trä- och metallslöjd för och gymnasieskolan. G. () PER () i Gäddvik
mot · FY021351 · 1975-01-27 00:00:00 — om vidareutbildning för sjuksköterskor inom alkoholistvården. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1237 hemställes att hos regeringen anhåller om skyndsamma åtgärder för att anordna vidareutbildning för sjuksköterskor inom alkoholistvården.
mot · FY021354 · 1975-01-27 00:00:00 — om anslag till studie- och yrkesorientering vid statsunderstödda privatskolor. I åtskilliga sammanhang och inte minst av utbildningsministern har det uttalats värdet av en väl fungerande studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasium. Trots detta har departementschefen på ett par punkter behandlat äskanden mycket hårt. Överraskande är att utbildningsministern inte tillstyrkt SÖ:s förslag om att syoverksamheten även skall garanteras för elever som går på statsunderstödda privatskolor. SÖ framhåller att eftersom privatskolorna har ett litet antal elever och knappast kan ha underlag för en heltidsanställd syofunktionär så bör eleverna räknas in i kommunens elevunderlag för tilldelning av statsbidrag. Därmed kan syoverksamheten för elever i privatskolor samordnas med verksamheten för elever i kommunala skolor. Trots att SÖ anför samma motivering för bidrag till såväl riksinternatskolorna som de statligt understödda privatskolorna så avslås enbart äskandet gällande de sistnämnda. Genom att stödja SÖ:s förslag om bidrag även till de aktuella privatskolorna så ges eleverna i dessa skolor en rättvis möjlighet att få syo precis som andra elever. Det är en fråga om lika möjligheter att göra ett avgörande studie- och yrkesval. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att 1. till studie- och yrkesorientering vid privatskolor anvisar ett anslag om . ur Bidrag till studie- och yrkesorientering, 2. att till Bidrag till studie- och yrkesorientering för /76 anvisar ett anslag av .
mot · FY021355 · 1975-01-27 00:00:00 — av och fru om förbättrad yrkesvägledning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1693 hemställes 1. att hos regeringen uttalar att syoverksamheten på gymnasieskolan inriktas på att varje elev skall kallas till personliga samtal om framtida studie- och yrkesval, 2. att hos regeringen uttalar vad i motionen anförts om förbättring av yrkesvägledning och arbetsmarknadsinformation på högskolor och universitet.
mot · FY021357 · 1975-01-27 00:00:00 — om åtgärder för att trygga sysselsättningen för anställda vid lärarhögskolorna. I årets budgetproposition föreslås ytterligare nedskärningar när det gäller utbildningen av bl. a. ämneslärare och mellanstadielärare. Dessa nedskärningar har varit nödvändiga i den arbetsmarknadssituation som f. n. råder och kan förutses . Nedskärningen av lärarutbildningen kommer dock - om inga åtgärder vidtas - att medföra friställningar av personal anställd vid lärarhögskolorna. Detta kommer att få konsekvenser för arbetslöshetssituationen bland lärare, eftersom lärarutbildare då återgår till eller ökar sin tjänstgöring inom det allmänna skolväsendet. framlade i sina petita även ett förslag om en basorganisation vid lärarhögskolorna. En sådan basorganisation medför viss överkapacitet vid lärarhögskolorna men är pedagogiskt försvarbar. Departementschefen anmäler i årets budgetproposition att han inte kan biträda SÖ:s förslag om en basorganisation. Detta i kombination med kraftiga nedskärningar av intagningen till lärarutbildningen medför friställningar från lärarhögskolorna inför kommande läsår. Särskilt gäller detta i där ingen intagning föreslås ske till klasslärarutbildning under /76. Bland de arbetsuppgifter som i budgetpropositionen anges för den arbetsgrupp inom som skall göra en översyn av lärarhögskoleorganistionen ingår inte uttryckligen att överväga förslag till åtgärder för sysselsättning av övertalig personal vid lärarhögskolorna. Vi delar uppfattningen att det är absolut nödvändigt att staten-arbetsgivaren klargör dels konsekvenserna för anställd personal av de föreslagna nedskärningarna vid lärarhögskolorna, dels vilka åtgärder som skall sättas in för att bereda sysselsättning åt eventuellt övertalig personal vid dessa skolor. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att begär att förslag om åtgärder för att trygga sysselsättningen för de anställda vid lärarhögskolorna läggs fram. /ENKEL (fp) ()
mot · FY021358 · 1975-01-27 00:00:00 — om höjt anslag till Bidrag till viss vårdyrkesutbildning. Sjuksköterskor, som utbildats enligt äldre studiegång och därvid erhållit specialutbildning i barnsjukvård genom kurs A vid dåvarande för specialutbildning av barnsjuksköterskor, hade t. o. m. /71 möjlighet att också genomgå kurs B i social barnavård omfattande . Utbildningen i B-kursen syftade till att ge sjuksköterska med äldre studiegång kunskaper och färdigheter för ledande tjänst i barnsjukdom eller tjänst vid barnavårdscentral eller som skolsköterska. A- och B-kurserna har numera ersatts av vidareutbildning för sjuksköterskor inom hälso- och sjukvård för barn och ungdom omfattande två terminer. , och har i samarbete med SÖ utarbetat ett förslag till läroplan för en kurs i social barnavård för sjuksköterskor/sjukskötare med äldre studiegång, avsedd att ersätta den tidigare läroplanen för kurs . Den föreslagna kursen är direkt avpassad till sitt innehåll för sjuksköterskor/sjukskötare med äldre studiegång och specialutbildning i barnsjukvård. Det beräknas att cirka 300 sjuksköterskor, varav minst 40 skolsjuksköterskor, har genomgått A-kurs eller motsvarande, men inte B-kurs. har anmält att behov föreligger för mellan 200 och 300 sjuksköterskor med bl. a. utbildning enligt äldre studiegång och med stor erfarenhet från barn- och/eller skolhälsovård att lå den föreslagna utbildningen. SÖ har i petita föreslagit att fyra kurser i social barnavård för sjuksköterskor utbildade enligt äldre studiegång samt sex kurser för kompletterande teoretisk vidareutbildning av skolsköterskor genomförs. Statsrådet avslår detta. Enligt vår uppfattning är det angeläget att de sjuksköterskor som arbetar inom såväl den slutna som den öppna barnsjukvården är specialutbildade. En förutsättning för detta är att utbildningsmöjligheter erbjuds. Med hänvisning till ovanstående hemställs att till Bidrag till viss vårdyrkesutbildning anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag om . för inrättande av kurser i social barnavård i enlighet med förslag. () ()
mot · FY021359 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om villkoren för tillträde till de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan. En av de grundläggande idéerna för ett utbildningssystem ordnat enligt principen om återkommande utbildning är att de studerande genom erfarenhet från yrkeslivet skall ges ökad motivation för studiearbetet men också att man stimulerar en kontinuerlig vidareutveckling av de personliga färdigheterna inom något område. Det är viktigt att ge intagningsreglerna till gymnasieskolans yrkesinriktade linjer en sådan utformning att de främjar en utveckling mot återkommande utbildning. Arbetslivserfarenhet ger eleverna en bättre uppfattning om kraven i samhället och leder till en ökad målmedvetenhet i studiearbetet. Antalet studieavbrott torde t. ex. vara litet bland dessa elever. Arbetslivserfarenhet är således värdefull vid studier på de yrkesinriktade linjerna. Särskilt värdefull är den om den avser det område studierna syftar mot. Vid intagning till gymnasieskolan ger arbetslivserfarenhet 0,02 poäng för varje hel månad . Denna poäng läggs till medelbetyget från . Trots att arbetslivserfarenhet geren viss poäng har det visat sig att många ungdomar, med målmedvetna yrkesval, inte kommer in på avsedd utbildning även efter en viss tids förvärvsarbete. Detta är inte tillfredsställande. Nuvarande praktikpoäng är otillräcklig för att stimulera till en återkommande utbildning. Enligt vår mening bör meritvärdet av arbetslivserfarenhet förstärkas särskilt för dem som under ett första år prövat på praktiskt arbete. De har i många fall därvid skaffat sig en praktisk erfarenhet inom det arbetsområde de valt att utbilda sig för. Ett första praktikår ger som regel en god kännedom om det yrke de vill välja. Det är också i många fall en värdefull tillgång i den kommande skolgången. För att stimulera till att fler ungdomar skaffar sig arbetslivserfarenhet anser vi att meritvärdet för denna bör vara 0,04 poäng/månad . Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att såvitt nu är i fråga som sin mening ge regeringen till känna att yrkes- och arbetslivserfarenhet skall ge 0,04 poäng/månad vid inträde till de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan. () () () . ()
mot · FY021360 · 1975-01-27 00:00:00 — om utökad sjukgymnastutbildning. Bristen på sjukgymnaster är ett känt faktum. Och detta påtalas vid olika tillfällen. Som en följd av bristen kan behovet av sjukgymnastisk behandling ej tillgodoses i tillräcklig utsträckning. Särskilt kan patienter helt få avstå från sådan behandling, vilket kan vålla avbräck i rehabiliteringen. I såväl vård- som ekonomiskt hänseende är detta högst otillfredsställande. Enligt statistik uppgår antalet sjukgymnaster till ca 4 000. Efterfrågan är stor bl. a. på grund av utbyggnaden av sjukhusenssjukgymnastikavdelningar. En vidgning av sjukgymnasternas arbetsfält har också skett genom dagens avancerade vårdteknik. Därtill kommer ett ökat behov av sjukgymnaster inom den öppna vården och långtidssjukvården. Den av tillsatta arbetsgruppen som fick i uppdrag att utreda långtidssjukvårdens organisation och som avgivit "Principprogram för långtidssjukvård har i fråga om befolkningsstrukturen anfört att åldersgruppen som uppgick till 450 000 personer beräknas ha fördubblats för att omfatta över I miljon människor. Utredningen anför vidare att sjukgymnasterna haren viktig uppgift inom långtidssjukvårdens olika slag av funktionsträning som bör ingå som en naturlig del av vårdarbetet. I fråga om utbildningsmöjligheterna till sjukgymnast har arbetsgruppen framhållit att dessa är begränsade men att planeringen inriktas på en kapacitetsutbyggnad. 1 detta sammanhang bör också framhållas att såväl som kräver en förlängning av sjukgymnastutbildningen från 2 till . len interpellation i efterlystes en breddad utbildning av sjukgymnaster. Och i svaret på frågan sade sig biträdande utbildningsministern dela uppfattningen att det är angeläget med en utbyggnad av utbildningen. Skäl angavs varför inte den planerade sjukgymnastutbildningen kommit i gång i och . Men utöver den där planerade utbildningen är en ytterligare breddning av utbildningen nödvändig om det stora behovet av sjukgymnaster skall kunna fyllas. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att frågan om en kapacitetsutbyggnad av sjukgymnastutbildning beaktas så att behovet av sjukgymnastisk behandling kommer att motsvara ett framtida behov.
mot · FY021365 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om skyldighet för skolstyrelse att följa elevs situation till myndighetsåldern. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1704 hemställes 1. att uttalar att samhället har skyldighet att engagera sig i vaije ej myndig människas arbets- eller utbildningssituation, 2. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i skollagen att skolstyrelserna har att följa upp varje grundskoleelevs situation fram till myndighetsåldern. () () () ()
mot · FY021371 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd åt fusionsforskningen. I budgetpropositionens bilaga 10 upptages under punkt E 50 belopp för stöd åt skilda slag av atomforskning. I sina äskanden för /76 har atomforskningsrådet upptagit höjningar av fjolårsanslagen på sammanlagt 12,45 milj. kr. Däribland föreslår rådet alt plasmafysik med fusionsforskning skall erhålla en höjning av 1 milj. kr. Det äskade anslaget under nämnda rubrik blir därvid 2,49 milj. kr. Föredragande statsrådet har emellertid nedskurit hela sektorns ram och yrkaren total höjning av endast 2,5 milj. kr. Höjningens fördelning är icke specificerad, då den vidare fördelningen brukar ankomma på forskningsrådet. Det torde dock kunna förutsättas att den mycket starka nedskärningen av den totala anslagshöjningen också kommer att drabba fusionsforskningen. En sådan effekt är enligt undertecknades mening klart skadlig för energiforskningen. har inträffat att medelsbristen på ett mycket olyckligt sätt gått ut över den nationella fusionsforskningen. Alltför länge har denna betydelsefulla gren av vetenskapen hållits på svältkost. Energisituationen och dess framtidsperspektiv, liksom de resultat verksamma svenska forskare inom fusionsområdet nått, understryker den primära vikt som och för framtiden måste fästas vid en snabb utveckling av fusionsforskningen. Dessa förhållanden - alltför länge ignorerade på det politiska planet - har blivit så uppenbara att någon utförligare argumentering för fusionsforskningen i detta sammanhang knappast är behövlig. Normalt beviljar ett samlat belopp för all kärnforskning under den berörda punkten, och den vidare preciseringen brukar ankomma på atomforskningsrådet. Vi förordar icke något allmänt avsteg från dessa principer. Med hänsyn till de speciella omständigheterna i detta fall - fusionsforskningens särpräglade ställning och vikt, dess i viss mån skiljaktiga karaktärjämfört med annan forskning i samma redovisningsgrupp samt dess svårigheter att rätt hävda sig mot andra intressens anspråk - föreslår vi dock att garanterar fusionsforskningen den ram den anser sig behöva för att fullfölja planerade projekt. Fusionsforskningen skulle därmed # undgå att drabbas av de ytterst starka nedskärningar som annars blir följden av prutningarna såväl i forskningsrådet som i departementet. Enligt uppgifter från atomforskningsrådet utgör det belopp som begärts av tre projektgrupper inom området plasmafysik med fusionsforskning sammanlagt 5,412 milj. kr. Professor projektgrupp svarar här för ansökningar om 4,48 milj. kr. Vi anser att medel motsvarande dessa ansökningar bör beviljas. Mot bakgrund av det anförda hemställer undertecknade att under punkt E 50 i budgetpropositionens bilaga 10 beslutar tilldela plasmafysik med fusionsforskning ett anslag av 5,412 milj. kr., vilket innebären höjning av det under punkt E 50 begärda totalanslaget till 35,676 milj. kr. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i INGA (vpk) (vpk) i
mot · FY021372 · 1975-01-27 00:00:00 — av fröken m. fl. om gynekologisk rådgivning inom skolhälsovården. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1259 hemställer att begär att regeringen i form av tilläggsdirektiv ger skolhälsovårdsutredningen i uppdrag att göra en översyn av vad som inom ramen för skolhälsovården kan göras för att ge elever tillfredsställande gynekologisk rådgivning och vård.
mot · FY021374 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i Vrångebäck och Nisser om intagningen tili gymnasieskolans jordbrukslinje. 1 motioner , bl. a. från vårt håll, har frågan om intagningsreglerna till gymnasieskolans jordbrukslinje behandlats. De senaste årens stora intresse för jordbruk, landsbygd och inte minst djurskötsel bland ungdom har inneburit att jordbrukslinjen blivit ett lockande utbildningsalternativ för många ungdomar. Således söker sig många som inte direkt har för avsikt att ägna sig åt lantbruksyrket såsom egna företagare, lantbrukstjänstemän eller lantbruksarbetare till denna utbildning. Konkurrensen mellan dem som med relativt stor visshet kommer att ägna sig åt jordbruksnäringen och sådana som betraktar utbildningen som vilket utbildningsalternativ som helst har ökat. Av flera skäl är detta en olycklig utveckling sett ur jordbrukets synpunkt. De utbildningsresurser som skulle kunna tillgodose jordbruksnäringens utbildningsbehov och därmed rekryteringen till näringen begränsas. Den pågående betygsutredningen har bl. a. till uppgift att behandla hithörande frågor. Enligt vår mening är det angeläget att reglerna för värdering av jordbrukspraktik ändras så att sådan praktik tillmätes större värde än vad som är fallet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att anhåller att regeringen ger den s. k. betygsutredningen i uppdrag att med förtur behandla frågan om intagningsreglerna till gymnasieskolans jordbrukslinje i enlighet med vad som i motionen anförts. () . NISSER (m)
mot · FY021375 · 1975-01-27 00:00:00 — av i om trafikundervisningen i skolan. Trafikundervisningen av ungdomar bör ske under hela deras skolperiod. Eftersom det mänskliga beteendemönstret grundläggs vid mycket unga år, föreslår jag att man redan i förskolan påbörjar en adekvat trafikundervisning av barnen. Det är också viktigt att ansvaret för undervisningen läggs på en lärare, så att någon erhåller det direkta ansvaret för att trafikundervisningen delges eleverna. Givetvis krävs det att den lärare som utses som ansvarig för denna undervisning erhåller specialutbildning, så att undervisningen blir i nivå med de krav, vilka ställs på en trafikant. Alltefter stigande ålder bör undervisningen inriktas på de speciella fordonsslag som blir aktuella för åldersgrupperna. 8-9-10-åringar bör specialundervisas i cykeltrafik, 1415-åringar i mopedtrafik, 1617-åringar i MC-trafik och 18åringar i biltrafik. Som FVA ( = fritt valt arbete) på högstadium bör eleverna dessutom ges möjlighet att i den utsträckning de själva önskar delta i praktisk trafikundervisning med t. ex. mopeder. Vi tror också att tiden är mogen för att införa s. k. "mognadsålder för mopedtrafikanter. Detta resonemang grundar sig på det faktum att eleven anses mogen att erhålla exakt samma skolundervisning som sina kamrater, oberoende av på vilken sida av det magiska 15-årsstrecket han befinner sig. Det talar för att man prövar att införa en s. k. "mognadsålder för att köra moped och inte som en viss födelsedag. Vi anser givetvis att man i detta sammanhang bör vidta alla de säkerhetsåtgärder som kan anses rimliga för att skydda trafikanterna: en utbildning omfattande såväl teoretiska som praktiska moment samt exempelvis hjälmtvång vid framförande av moped. Lag om obligatoriskt användande av hjälm är redan genomförd i bl. a. och , och i har det väckts förslag om att denna bestämmelse bör införas även i vårt land. Med anledning av ovanstående hemställes' att måtte besluta 1. att trafikundervisning skall ingå som en obligatorisk del i samtliga läroplaner från förskolan till gymnasiet, 2. att ett erforderligt antal lärare specialutbildas för att svara för undervisningen i trafikkunskap och att dessa också ansvarar för att trafikundervisningen delges eleverna. (Se även motion 1975:1462) 3. att någon form av bevis utfärdas på såväl de teoretiska som de praktiska kunskaperna hos eleverna.