mot · FY02266 · 1975-01-17 00:00:00 — om inrättande av statligt reglerade tjänster för viss lärarpersonal vid landstingens sjuksköterskeskolor. Inom gymnasieskolan är huvudregeln - antingen det gäller landstingskommunal eller primärkommunal skola - att lärartjänsterna är statligt reglerade. Löne- och anställningsvillkor fastställs sålunda under medverkan av statlig myndighet och sker på grundval av de bestämmelser av organisatorisk och behörighetsmässig art om lärartjänster som meddelas av regeringen. Sådan undervisning, som enligt utfärdad timplan har formen av inbyggd utbildning - exempelvis undervisning i ämnena vårdpraktik och barnavårdspraktik på gymnasieskolans vårdlinje förutsätts dock enligt 8 kap. 13 § skolstadgan bli meddelad av lärare som företaget eller institutionen tillhandahåller. För sådana lärare inrättas alltså inte statligt reglerade tjänster. Inte heller meddelas genom skolstadgan eller andra statliga bestämmelser på skolområdet några behörighetsföreskrifter för dylika. För inbyggd utbildning utgår statsbidrag med särskilt schablonbelopp. Inte bara i de nämnda ämnena på vårdlinjen utan även inom motsvarande ämnen i åtskilliga specialkurser inom vårdområdet förekommer inbyggd utbildning. Principerna om inbyggd utbildning och därmed förknippade statsbidragsregler är desamma för gymnasieskolan som inom den förutvarande yrkesskolan. I praktiken har det emellertid visat sig att på institutionerna anställd personal är så snävt tilltagen och så hårt arbetstyngd att undervisnings- eller handledningsuppgifter från deras sida knappast är möjlig. Därför har på många håll anställts särskilda kliniklärare. Dessa anställs av och lyder under skolan, och institutionen tillhandahåller endast lokaler, materiel och utrustningen för utbildningen. Som regel har landstingen handlat på detta sätt. Detta innebär att undervisningen i arbetsteknik och liknande förläggs till sjukhus, ålderdomshem eller barndaghem, som sålunda endast tillhandahåller lokaler, materiel och utrustning som behövs för undervisningen. Denna anordning synes ha fördelar för undervisningens bedrivande, bl. a. genom att man kan kapa behovstopparna av teorilärare vid terminernas början genom att ta in kliniklärare för tjänstgöring på skolan. befinner sig nämligen ett mindre antal elever ute i praktik. Man torde dessutom kunna förvänta större effektivitet, då kliniklärarnas uppgift är undervisning. För anställd institutionspersonal är vården den primära uppgiften, och tiden för handledning kan bli knapp. Genom att skolan anställt kliniklärarna är skolledningen också arbetsledare för dem och kan vid behov kalla till konferenser, fortbildning och planeringssammanträden. Skolan får bättre kännedom om undervisningen och dess uppläggning . Kontakterna mellan lärare i teoriavsnitt och handledare blir bättre. Kontinuiteten i undervisningen under teori- och praktikavsnitt vinner på detta. En nackdel med av skolan anställda kliniklärare är emellertid att man får lärare anställda med varierande anställningsförhållanden. Lärare med statlig lönereglering (F-lärare) har undervisningsskyldighet med /vecka. Sådan lärare har möjlighet att få och ta av skolstadgan reglerade arvodestjänster som huvudlärare, studierektor m. m. Lärare (instruktionssköterska) anställda enligt landstingsavtal (KA-lärare) har olika arbetstid beroende på om det gäller a) tjänster med uppehåll, b) tjänster med semester. Enligt uppgift från uppskattas antalet hela tjänster vid rikets sjuksköterskeskolor till ca 1 400, av vilka 55 96 eller 770 st. är KA-tjänster. Före gymnasieskolans införande föreskrevs att flertalet vårdutbildningar skulle bedrivas som inbyggd utbildning. Huvudmännen var redan då på det klara med att systemet icke skulle fungera tillfredsställande, om praktikhandledarna icke vore anställda av skolan. Huvudparten av huvudmännen har också ordnat utbildningen på det sättet. Det är självfallet en nackdel att vid samma skola ha lärare med olika anställningsförhållanden, olika skyldigheter och rättigheter. Eftersom huvudregeln är att lärarna inom gymnasieskolan skall inneha statligt reglerade tjänster, finns knappast anledning frångå denna regel just beträffande vårdlinjen. Den kostnad som genom överförande av samtliga KA-tjänster till F-planen formellt överflyttas från landstingen till staten bör kunna regleras genom förhandlingar mellan dessa båda parter. Egentligen finns knappast anledning att landstingen skall bekosta lärartjänster vid en gymnasielinje, då staten bekostar lärartjänsterna i övrigt. Genom överförande av KA-tjänsterna till F-plan uppnås samtliga de fördelar som man nu fått genom att skolorna anställer lärare för praktikutbildningen, och dessutom skulle man undvika att på skolorna ha lärare med olika anställningsförhållanden. För KA-lärare innebär övergång från KA-plan till F-plan en fördel, bl. a. beträffande studiesociala förmåner. Dessa förmåner följer F-tjänst medan KAlärare måste ansöka om ersättning och tjänstledighet för att kunna delta i exempelvis studiedag. Någon motivering från undervisningssynpunkt att bibehålla nu rådande bestämmelse synes icke finnas, då de likväl sällan tillämpas. Vid riksdag väcktes en motion, nr 38, i samma fråga. Samtliga remissinstanser som då bereddes möjlighet att yttra sig tillstyrkte motionens grundinnehåll - landstingsförbundet och egentligen utan för tillstyrkte yrkandet i princip men ansåg att en förutsättningslös utredning borde ske och ville icke lösa uppdraget till en på förhand bestämd lösning. grundade sitt betänkande på SÖ:s yttrande, och under förebärande att frågan ligger inom det uppdrag som givits SSK avslogs motionen. har som gått sedan motionen ingavs icke skett någonting. Om SSK utrett aktuell fråga är icke bekant. Något betänkande synes emellertid icke ha avgivits. Det är beklagligt att ett förhållande med så påtagliga olägenheter skall behöva vänta så länge på handläggning. Den ekonomiska omfattningen är relativt begränsad. Om icke med det snaraste framlägger förslag kan det tänkas att i enlighet med SÖ:s skrivelse 1971 en särskild arbetsgrupp får i uppdrag att göra erforderlig utredning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag om överförande av vid landstingens sjuksköterskeskolor anställda KA-lärare till statligt reglerade tjänster.