mot · FY021044 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar Ekinge och i om kartläggning av alkoholhanteringens inverkan på samhällsekonomin. Många försök har gjorts för att besvara frågan vad alkoholhanteringen kostar det svenska samhället och skattebetalarna. Såvitt vi vet har dock någon statlig utredning på detta område icke gjorts . Även om vetenskapsmän och forskare gjort aktningsvärda försök att beräkna alkoholhanteringens samhällsekonomiska konsekvenser, har vi mycket bristfällig kunskap om dessa frågor. Det kan icke vara tillfredsställande att i brist på ett klarläggande material i så hög grad lita till antaganden, vilket nu måste ske. Därför bör det vara angeläget att genom en utredning söka åstadkomma en så bred belysning som möjligt. Den skatt som staten tar in på sprit och övriga alkoholhaltiga drycker uppgår till . Det måste vara av värde att veta i vilket förhållande dessa inkomster står till de kostnader som staten, landstingen och kommunerna har för alkoholistvården samt för den del av exempelvis polisverksamheten, domstolarna, kriminalvården, sjukvården, socialvården och trafiken som orsakas av alkoholmissbruk. Även om vi fasthåller grundprincipen om skatt efter bärkraft är det icke oväsentligt för bedömningen av skattetrycket att veta vad samhällets kostnader för alkoholmissbruket uppgår till. En annan betydelsefull faktor som också bör belysas i detta sammanhang är den produktionsminskning som alkoholhanteringen för med sig. Till detta bör även läggas den minskade studieeffektiviteten - icke minst genom det alltmer utbredda mellanölsmissbruket bland skolungdomen. I en motion till föregående års riksdag (1974:1211) framhöll vi att det fanns anledning räkna med att APU:s slutbetänkande skulle komma att innehålla betydelsefullt material för fortsatt utredningsarbete beträffande alkoholmissbrukets samhällsekonomiska konsekvenser. Med anledning av vår motion uttalade skatteutskottet i sitt betänkande 1974:50 följande: Utskottet finnér i likhet med motionärerna att en kartläggning av alkoholmissbrukets roll för samhällsekonomin skulle vara av stort värde för den alkoholpolitiska debatten. Som motionärerna framhåller är det emellertid ännu inte bekant i vilken omfattning APU gått in på förevarande frågeställning, och utskottet förordar därför att även denna fråga får vila tills vidare. APU:s slutbetänkande föreligger , och vi nödgas konstatera att utredningen icke ansett sig kunna genomföra beräkningar av detta slag, vilket man i början av utredningen hade hoppats på. Utredningen anför följande: Alkoholens skadeeffekter har emellertid också väsentlig ekonomisk betydelse genom att de bl. a. innefattar ökad sjuklighet och dödlighet, ökad brottslighet samt produktionsbortfall i form av arbetsfrånvaro eller försämrade arbetsresultat. Det har dock visat sig vara förenat med mycket stora svårigheter att med någon säkerhet mäta de totala alkoholskadornas omfattning i ekonomiska termer. APU planerade under början av sin verksamhet att låta genomföra beräkningar av detta slag, men dessa planer har ej kunnat realiseras. Även om APU således ej ansett sig kunna genomföra dessa beräkningar innehåller det omfattande utredningsarbetet ändock ett värdefullt material som kan ligga till grund för en fortsatt utredning av det slag vi förordar. Med stöd av vad vi anfört hemställer vi att hos regeringen begär att en utredning tillsättes för kartläggning av alkoholhanteringens inverkan på samhällsekonomin.