mot · FY021152 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om de svenska investeringarna i , m. m. har uppmärksamheten återigen med ökad styrka riktats mot det klassiska exemplet på vitt herravälde - . Det dåliga renommé de svenska storkapitalisterna ådragit sig efter åratals utplundring av svart arbetskraft tvingade direktör och Volvochefen att uttala sig. Vi är för forbättringar. Ungefär så lät det från näringslivets kretsar. Men det rörde sig givetvis om förbättringar på den vita härskarklassens villkor, för utländska företag är inga oberoende agenter som kan verka fritt i . De utgör en integrerad del av apartheidsystemet och är beroende av systemets fortlevnad. Kapitalister investerar av tradition där deras investeringar är skyddade. Detta garanteras dem i genom den uppsjö av repressiva instrument som den rasistiska regimen förfogar över. Bland dessa känner vi till de förhatliga passlagarna som trakasserar afrikanerna. Bara i ställs 100 000 afrikaner inför rätta för brott mot passlagarna. Group Areas Act är en annan tyrannisk lag som tvingat en och en halv miljoner afrikaner till ökenliknande trakter. görs ibland i debatten gällande att åtgärder vidtagits - eller måste vidtagas - för att höja afrikanernas standard. Men det är ju inte det saken gäller. Apartheid innebär inte bara låga löner. Systemet är ruttet inte bara till sina enskilda delar utan som helhet. Den icke-vita befolkningen, som utgör 19 miljoner av totalt 23 miljoner sydafrikaner, vill få sin rättmätiga del av landets egendom och inte bara den vite mannens smulor. Framför allt måste majoriteten besluta om landets framtid. Svensk industri har länge varit etablerad i . Där påträffas de allra största svenska bolagen: Alfa , Asea, , , , bara för att nämna några. Det är väl bekant att företagen för ut 10-12 gånger mer i vinst på satsat kapital än i andra högindustrialiserade länder. Investeringarna i har ingen avgörande betydelse för svensk industri. Men det får inte vara något argument mot en svensk såväl statlig som privatkapitalistisk reträtt ur landet. Alla medel måste tas till för att helt isolera den sydafrikanska härskarklicken. Ett svenskt sådant initiativ skulle onekligen ge eko i världen och framför allt verka som stöd åt den inhemska befolkningen. En köpbojkott är fortfarande aktuell. Den felaktiga illusionen om att å ena sidan bojkotten skulle innebära regimens fall, eller, å den 1 1975 3 sami. andra, att bojkotten som vapen inte är revolutionär nog, måste korrigeras. Naturligtvis ser inte motståndsrörelsen bojkotten som ersättning för kampen inom landet. Afrikanerna ser yttre påtryckningar som stöd och komplement till sin egen kamp. Slutgiltigt är det afrikanerna själva som måste sätta in den avgörande stöten för att störta de vita härskarna. har i FN uttalat sin avsky mot apartheidsystemet. Men detta blir till intet förpliktande, dels därför att man tillåtit svenskt kapital att strömma in i , dels inte minst därför att man låtit den statliga banken stå som undergarant åt sydafrikanska bankers låneemissioner utomlands. Detta kan inte kallas ett direkt avståndstagande från apartheidsystemets grymheter. tillståndsgivning till export av svenskt kapital måste öppet redovisas. Förbud måste införas mot kapitalexport till länder med rasistisk och fascistisk regim. Det enda som kan avskaffa apartheidsystemet och leda till de förtryckta folkgruppernas befrielse är kamp med alla till buds stående medel. är de sydafrikanska massorna organiserade i den s. k. kongressalliansen. Den består av som är de svarta afrikanernas rörelse, av som organiserar folk av asiatiskt ursprung, av som organiserar mulatterna, av Congress of Democrats som är de progressiva vitas organisation samt av som är de icke-vita arbetarnas i praktiken förbjudna fackförbund. Kongressalliansen (i fortsättningen kallad ANC) mobiliserade på 1940och 1950-talen de förtryckta och utsugna sydafrikanerna till massiva strejker, demonstrationer m. m. Efter den fruktansvärda repressionen har ANC fortsatt att verka underjordiskt. har rörelsen trots det oerhörda polisförtrycket lyckats sprida sin propaganda inom landet och utvidga sin organisation. Allt tyder på att det råder ett samband mellan ANC:s verksamhet och den aktiva strejkrörelse som pågått nästan kontinuerligt . Om man vill motverka det sydafrikanska apartheidsystemet måste ett kraftigt stöd mobiliseras till förmån för afrikanernas egen motståndsrörelse. I bilaga 5 till budgetpropositionen aviseras att ANC knappast kan påräkna annat än en liten summa för kläder och dylikt. kommunisterna vill därför föreslå att ett särskilt bidrag anslås som rörelsen själv kan disponera. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1 att hos regeringen hemställer om lagförslag innebärande förbud mot svenska investeringar i så länge rasförtrycket består, 2. att skarpt fördömer svenska företags investeringar i och förbindelser med och kräver att de skyndsamt avvecklar dessa, 3. att beslutar anslå 10 milj. kr. för /76 till ANC i att disponeras fritt av rörelsen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)