mot · FY022106 · 1975-04-16 00:00:00 — Särskilt i storstadsområdena framstår den av oss förordade skalan som erforderlig för att en skärpning av villabeskattningen i förhållande till taxeringsvärdena skall kunna undvikas. Enligt vår uppfattning bör staten stimulera till och underlätta ett ökat egnahemsboende, inte motverka det genom ökade skattepålagor. Till följd av de höjda taxeringsvärdena kan särskilda problem uppkomma för pensionärer i fråga om möjligheterna att klara de höjda skatterna. Vi kan inte acceptera att äldre människor tvingas sälja sitt egnahem eller sin sommarstuga på grund av den skattehöjning som taxeringsvärdeshöjningen medför. Det bör ankomma på regeringen att förelägga höstens förslag om hur dessa problem skall lösas. För att täcka kostnader och inkomstbortfall för i propositionen föreslagna åtgärder, föreslås en rad höjda avgifter och punktskatter. Höjd socialförsäkringsavgift för sjukförsäkring .. 590 milj. kr. Höjd socialförsäkringsavgift för folkpensionering 2 200 milj. kr. Borttagande av taket för socialförsäkringsavgifterna 1 340 milj. kr. Elskatt 800 milj. kr. Vin och sprit 300 milj. kr. Maltdrycker 120 milj. kr. Läskedrycker 20 milj. kr. Cigarretter 165 milj. kr. Förpackningar 75 milj. kr. Bensin 280 milj. kr. Brännolja 420 milj. kr. Summa ca 6 300 milj. kr. Vid sidan av dessa höjningar har beslut fattats eller propositioner lagts om ytterligare skatte- och avgiftshöjningar för att finansiera den statliga verksamheten. Enligt vår uppfattning bör samtliga dessa höjningar ses i ett sammanhang. I proposition nr 23 föreslås en arbetsgivaravgift på för att finansiera vuxenutbildning 112 milj. kr. I proposition nr 36 föreslås arbetsgivaravgiften för sjukförsäkring höjd för att täcka ökade sjukförsäkringskostnader 630 milj. kr. I proposition nr 45 föreslås arbetsgivaravgift på för att täcka kostnaderna för arbetsmarknadsutbildning 530 milj. kr. I proposition nr 66 föreslås en arbetsmiljöavgift om 30 milj. kr. I proposition nr 97 föreslås en avgift om för kostnader i samband med rörlig pensionsålder 200 milj. kr. Redan fattade beslut på pensioneringens område innebär att arbetsgivaravgiften 1976 höjs 1 200 milj. kr. Genom de höjda taxeringsvärdena kommer stat och kommun att tillföras ökade inkomster. Med hänsyn till de i propositionen föreslagna ändringarna i beskattningen torde detta för staten innebära ca 350 milj. kr. Summa ca 3 050 milj. kr. Till bilden av vilken inkomstförstärkning statskassan kan förväntas tillföras 1976 hör också den automatiska skatteskärpning som blir följden av det progressiva skattesystemet i förening med inflationen. Vid vår behandling av de förslag som nämnts under punkterna 12 16 ovan har vi tillämpat principen att vi accepterar avgiftshöjningar i den mån de svarar mot kostnader som vi tillstyrker. Vi kan sålunda, under förutsättning av bifall till våra förslag i denna motion, acceptera exempelvis den i proposition nr 45 föreslagna finansieringen av kostnaderna för arbetsmarknadsutbildning. När vi bedömt vilka inkomstförstärkningar som är erforderliga för att täcka de kostnader som sammanhänger med förslagen i proposition nr 92 har det varit vår uppfattning att den automatiska skatteskärpningen punkt 19 och statens ökade intäkter till följd av de höjda taxeringsvärdena punkt 18 måste beaktas. Som nämnts ovan anser vi vidare att de 460 milj. kr. som enligt propositionen måste finansieras på grund av kvarvaron av en begränsad rätt till avdrag för sjukförsäkringsavgiften inte utgör någon kostnad. skall finansieras i samband med skatteomläggningen kan sålunda reduceras med 460 milj. kr. Slutligen hävdar vi att det bör vara fullt möjligt att genom rationaliseringar och besparingar inom den statliga sektorn minska statens utgifter med utan att den offentliga servicen försämras. Vi föreslår att besparingsutredningen ges i uppdrag att skyndsamt utarbeta ett förslag med denna innebörd. Det belopp som måste finansieras blir då: Kostnad för skatteomläggningen enl. propositionen + Skatteskala enligt vårt förslag Automatisk skatteskärpning Summa 119 .. 2 500 milj. kr. ca 12 000 milj. kr. Rätt till avdrag för sjukförsäkringsavgiften ./. Ökade inkomster till följd av höjda tax. I propositionen föreslås en fördubbling av det s. k. sparavdraget från 400 för ensamstående och . för makar till 800 resp. . Detta är en uppjustering, som länge har förordats av moderata samlingspartiet. Senast i vår motion om den ekonomiska politiken, som väcktes under den allmänna motionstiden, lade vi fram ett i detta hänseende med propositionen likalydande förslag. Frigränsen för egenföretagamas allmänna arbetsgivaravgift föreslås höjd . Detta är enligt vår uppfattning en riktig åtgärd. Vi har i det föregående erinrat om vårt förslag att egenföretagama dessutom skall medges ett avdrag motsvarande av egenavgiften. Motivet för detta är att inkomster som rimligen borde hänföras till inkomst av kapital ligger till grund för beräkningen av egenavgiften. I propositionen har inte förslagits någon lösning av problemen med den s. k. faktiska sambeskattningen av makar som båda arbetar i ett eget företag. Enligt vår uppfattning bör det ankomma på regeringen att under innevarande år framlägga förslag i detta hänseende. Inkomstbortfallet för statskassan till följd av den i propositionen förordade ändringen i statsskatteskalan beräknas till ca . Inkomstbortfallet för den av oss förordade skalan kan beräknas till ca , övriga kostnader/inkomstbortfall, som måste täckas genom höjningar av andra skatter och avgifter, uppgår enligt regeringen till . De hänför sig till höjningen av barnbidraget (540 milj. ), höjningen av frigränsen för egenföretagare (60 milj. ), de höjda sparavdragen (280 milj. samt den kvardröjande avdragsrätten för sjukförsäkringsavgiften (460 milj. Enligt vår mening är det emellertid fel att betrakta kvarvaron av en begränsad avdragsrätt för inbetalda sjukförsäkringsavgifter vid taxering som en kostnad. Det offentliga förlorar inte härigenom några inkomster, eftersom skattebetalarna tidigare haft full avdragsrätt. I själva verket är det rimligt att betrakta det faktum att avdragsrätten maximerats från att förut ha varit obegränsad som en inkomstförstärkning. Som vi redovisar närmare i det följande, tillstyrker vi punktskattehöjningar, som kan beräknas tillföra statskassan ca för helt budgetår. Härav åtgår 630 milj. kr. för finansieringen av vissa energipolitiska åtgärder; återstår sålunda ca . Ifrågavarande punktskattehöjningar är emellertid avsedda att träda i kraft och i vissa fall tidigare. De inkomster på upp mot som statskassan härigenom tillgodogör sig under första hälften av /76 och mot vilka det inte svarar några kostnader till följd av skatteomläggningen bör enligt vår uppfattning kunna användas för att finansiera denna. Härigenom återstår blott 200 milj. kr., för vilka vi inte anvisat någon finansiering. Enligt vår uppfattning kan detta underskott med tanke på konjunkturutsiktema utan vidare accepteras; det kommer att behöva kompletteras med ytterligare stimulansåtgärder. Konjunkturfrågan berörs närmare nedan. Till bilden hör också att statens inkomster under såväl 1975 som 1976 kommer att bli större än man tidigare räknat med, därför att löneökningarna blir större än vad som förutsatts i kalkylerna. Som framgått av denna genomgång innebär regeringens förslag en kraftig överfinansiering av skatteomläggningen. Mot den bakgrunden motsätter vi oss de i propositionen föreslagna höjningarna av arbetsgivaravgiften för sjukförsäkring och arbetsgivaravgiften för folkpensionering liksom förslaget att slopa den övre gränsen för uttag av dessa avgifter. Vi anser det principiellt felaktigt att socialförsäkringsavgifterna skall användas för finansiering av åtgärder som inte har något med socialförsäkringssystemet att göra. Det görs i propositionen gällande att man genom de föreslagna höjningarna genomför en förskjutning från skattefinansiering till avgiftsfinansering. Detta är emellertid en rent bokföringsteknisk fråga, som i detta sammanhang saknar relevans. Höjningen avser inte en förbättring av socialförsäkringssystemet. Det enda motivet är att ge staten ökade inkomster. Borttagandet av taket för uttag av socialförsäkringsavgifter leder till att dessa förlorar sin speciella karaktär. Avgifter kommer att utgå även på inkomster, där de inte är förenade med några sociala förmåner. Det leder vidare till den skärpning av marginalskatten på extrainkomster som vi berört i det föregående. Vi kan inte acceptera detta. Skatteomläggningen och kommunernas ekonomi Den av regeringen förslagna skatteomläggningen kommer för kommunernas vidkommande att innebära antingen att skatteunderlaget växer långsammare eller att de drabbas av höjda arbetskraftskostnader till följd av de föreslagna höjningarna av arbetsgivaravgifterna. Enligt våra beräkningar blir denna effekt av storleksordningen . Det motsvarar en skattehöjning av storleksordningen . Det är troligt att borttagandet av taket för beräkningen av arbetsgivarnas sociala avgifter kommer att drabba kommunerna mer än genomsnittligt. Särskilt torde detta gälla landstingen. Om så är fallet, är ovannämnda en underskattning av det behov av skattehöjningar för kommunerna som uppkommer till följd av regeringens förslag. En överenskommelse har träffats mellan regeringen och om ett nytt kommunalt skattestopp. Vi har anfört att en förutsättning för ett sådant var att kommunerna inte pålades ytterligare bördor. Den belastning på kommunernas ekonomi som regeringens förslag till skatteomläggning kommer att medföra innebär en betydande ekonomisk påfrestning. Den uppläggning som vi föreslår innebär att de negativa effekterna av skatteomläggningen på kommunernas ekonomi väsentligt reduceras. Energiskatten: I propositionen föreslås att nuvarande elskatt, som utgår på elpriset exkl. skatt, skall ersättas med en fast skatt på Vidare föreslås att den gräns som gällt vid beskattning av näringslivets energiförbrukning skall höjas från till Enligt vår uppfattning hade det varit logiskt att låta en höjning av elskatten anstå, tills man hunnit utreda hur detta bör ske. Det finns en betydande risk för att den föreslagna konstruktionen med en fast avgift vilken för många kommer att innebära en högst avsevärd skatteskärpning kommer att göra en utveckling mot ökad användning av s. k. elackumulering, som innebär att den billigare nattelen utnyttjas för uppvärmningsändamål, olönsam. En ökad användning av elackumulering skulle leda till ett jämnare energiutnyttjande mellan dag och natt och därigenom reducera behovet av tillgänglig effekt. Det finns alltså risk för att den föreslagna konstruktionen motverkar utvecklingen mot en förbättrad energihushållning på elsidan. Vi föreslår att man nu begränsar sig till att höja elskatten från till på priset exkl. skatt. Vi föreslår vidare att gränsen för beskattning av näringslivets energikonsumtion blott höjs till av saluvärdet. Vi räknar med att denna åtgärd leder till att statskassans inkomstförstärkning genom elskattehöjningen uppgår till ca 500 milj. kr. Maltdrycker: I propositionen föreslås att skatten på lättöl höjs med från till per liter. Enligt vår uppfattning borde höjningen begränsas till per liter. Det finns en risk för att utvecklingen mot att lättöl i ökande utsträckning ersätter andra ölsorter som måltidsdryck i annat fall skulle motverkas. Stilldrinkar: Enligt propositionen skall s. k. stilldrinkar skattebeläggas med per liter. Enligt vår uppfattning bör en sådan höjning inte komma till stånd. Inte minst anser vi det motiverat att remissbehandlingen av den utredning som behandlat punktskattefrågorna avvaktas innan nya punktskatter införs. Förpackningar: Förpackningsskatten föreslås höjd. Höjningen beräknas inbringa 75 milj. kr. Enligt vår bedömning torde de miljömässiga effekterna av en höjning av detta slag vara utomordentligt begränsade. Det främsta resultatet av en höjd förpackningsskatt torde i stället bli att konkurrensen på bryggerimarknaden minskar genom att mindre bryggares möjligheter att konkurrera på av dominerade marknader försämras. har haft i uppdrag att bl. a. studera effekterna av förpackningsskatt. Nya skatter bör inte beslutas, innan denna remissbehandlats. Förslaget om höjd förpackningsskatt bör enligt vår mening avslås. Vi återkommer till en närmare behandling av konjunkturutsikterna i vår motion med anledning av den reviderade finansplanen. Det bör emellertid i detta sammanhang konstateras att i samband med sin behandling av en skatteomläggning avseende inte kan bortse från det konjunkturpolitiska perspektivet. Om man sålunda skulle göra den bedömningen att konjunkturutvecklingen skulle motivera en restriktiv ekonomisk politik, bör man givetvis inte lägga fram ett förslag till skatteomläggning, som har en expansiv inverkan på samhällsekonomin. Om man tvärtom gör den bedömningen att konjunkturutvecklingen torde komma att motivera en expansiv ekonomisk politik, bör den föreslagna skatteomläggningen inte ha en återhållande prägel. Vår bedömning är att den nedgång i den svenska konjunkturen som börjar bli alltmer påtaglig kommer att fortsätta åtminstone också . Vi räknar inte med någon mer påtaglig vändning . Mot denna bakgrund anser vi det felaktigt att som regeringen gör ge skatteomläggning en starkt restriktiv prägel. Främst speglar det en ambition från regeringens sida att möjliggöra en fortsatt snabb utbyggnad av den offentliga sektom. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med anledning av vad som ovan anförts hemställes 1. beslutar anta den i bilaga 1 föreslagna lydelsen av 10 § i lagen om statlig inkomstskatt, 2. beslutar att hos regeringen hemställa om förslag under innevarande år i vad gäller de faktiskt sambeskattades problem, 3. avslår förslaget i propositionen att garantiregeln i punkt 3 i övergångsbestämmelserna till Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelagen tidsbegränsas till taxering, 4. beslutar att det avdrag för pensionärer som beräknas med hänsyn till skattskyldigs statligt taxerade inkomst inte skall påverkas av makes förmögenhet i enlighet med vad i motionen anförts, 5. beslutar om en anpassning av sjömansskatten till de nya reglerna för statlig inkomstskatt i enlighet med vad i motionen anförts, 6. beslutar att det s. k. villaavdraget skall höjas till , 7. beslutar att gränserna för intäktsprocenten vid småhusbeskattningen fastställs till , i skiktet . 8. beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till åtgärder avsedda att begränsa de problem för vissa pensionärer som de höjda taxeringsvärdena kommer att medföra i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. avslår förslaget i propositionen om en höjning av arbetsgivaravgiften för sjukförsäkring och arbetsgivaravgiften för folkpensionering , 10. avslår förslaget i propositionen om att avveckla begränsningen för avgiftsunderlaget till 7,5 gånger basbeloppet per årslön för socialförsäkringsavgiftema, 11. beslutar om ändrad elbeskattning i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. beslutar att den i 2 § Förslaget till Lag om ändring i lagen om nedsättning av allmän energiskatt föreslagna procentsatsen om skall bestämmas till , 13. avslår förslaget i propositionen om att skatt skall utgå på s. k. stilldrinkar (tulltaxenummer 22.07 och 22.09), 14. beslutar att skatten på lättöl skall utgå med per liter i stället för som i propositionen föreslagits med , 15. avslår förslaget till Lag om ändring i förordningen om avgift på vissa dryckesförpackningar, 16. beslutar att hos regeringen hemställa om tilläggsdirektiv till besparingsutredningen med uppgift att med förtur utarbeta förslag till besparingar av storleksordningen . () () () () () () () PER () () G. () Förslag till lydelse av 10 §, lagen om statlig inkomstskatt Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. Grundbeloppet utgör: när beskattningsbar inkomst icke överstiger : av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger 20 000 men icke Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen.