mot · FY021700 · 1975-01-24 00:00:00 — Ett värdefullt stöd för dessa vore om någon eller några arbetskamrater får möjlighet att ta sig an deras problem och hjälpa dem till rätta. Ett sådant system bör utvecklas i nära samband med de anställdas organisationer och anpassningsgrupperna. Särskilt stora psykiska påfrestningar kan förutses vid nyanställningar där den nya är främmande för förhållandena på arbetsplatsen. Framgången med arbetsmarknadspolitiken måste självfallet bedömas utifrån graden av måluppfyllelse. Enligt vår mening måste en sådan bedömning ske med utgångspunkt från allmänna samhälleliga ambitioner. Har arbetsmarknadspolitiken på ett tillfredsställande sätt medverkat till att de näringspolitiska strävandena förverkligats, till att skapa regional balans och till att ge handikappade en meningsfull sysselsättning? Enligt vår mening är det inte riktigt att mäta arbetsmarknadspolitikens effektivitet endast i förändringar av antalet arbetslösa eller antalet sysselsatta. Dessa förändringar visar i vad mån den ekonomiska politiken och näringspolitiken svarar mot sin målsättning. Arbetsmarknadspolitiken bedöms verkligen med utgångspunkt från arbetslöshetstalen och i mindre utsträckning efter i vad mån den fungerar i enlighet med övergripande samhälleliga målsättningar. Huruvida arbetsmarknadspolitiken verkligen fungerar i enlighet med dessa målsättningar kan på väsentliga punkter ifrågasättas. En bedömning av arbetsmarknadspolitiken efter enbart kortsiktiga sysselsättningskrav kan innebära en felaktig resursanvändning i stort. Åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken har därför kunnat sättas in trots att de motverkar övergripande samhälleliga målsättningar . Den nuvarande arbetsmarknadspolitiken tog form . Situationen på arbetsmarknaden var då helt annorlunda än dagens. Förenklat uttryckt gällde det då att få fram människor till arbetsplatserna. gäller det att få fram arbetsplatser till alla de människor som vill ha arbete. Förändringen kan främst ses som ett resultat av strukturrationaliseringen med åtföljande utstötningsmekanism och av att nya grupper i ökad utsträckning sökt sig ut på arbetsmarknaden. Den ökade förvärvsbenägenheten har inte följts upp av en tillräckligt expansiv näringspolitik. Alla människor som vill ha ett arbete måste självfallet ha rätt att få ett arbete. Arbetsmarknadspolitiken måste tillsammans med övriga ekonomisk-politiska åtgärder vara så inriktad att denna målsättning kan uppnås. Detta är i princip samma uppgift som arbetsmarknadspolitiken har , men den förändrade situationen gör det sannolikt att nya medel måste användas. Det är viktigt att se i vad mån arbetsmarknadspolitiska insatser innebär en förbättrad livssituation för den enskilde. Arbetsmarknadspolitikens styrningseffekter i olika avseenden måste också studeras. utgångspunkt i en sådan utvärdering måste en ny arbetsmarknadspolitik formas efter de krav dagens och morgondagens samhälle ställer. Samhället satsar allt större resurser på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa insatser har för många människor varit i det närmaste ovärderliga. Det kan emellertid ifrågasättas om de arbetsmarknadspolitiska insatserna alltid har främjat individens och samhällets välståndsutveckling på lång sikt. En översyn och utvärdering av arbetsmarknadspolitikens effektivitet och måluppfyllelse är motiverad. förekommer en omfattande utvärdering av arbetsmarknadspolitiken. Det är en viktig del av AMS ämbetsutövning att följa upp och utvärdera den egna verksamheten. Vidare kan expertgruppen för arbetsmarknadsfrågor nämnas. Utredningar arbetar inom olika delområden av arbetsmarknadspolitiken. Utredningar på begränsade områden kan emellertid inte belysa arbetsmarknadspolitiken med utgångspunkt i en helhetssyn. En central uppgift för sysselsättningsutredningen bör vara att på ett uttömmande sätt formulera målsättningen för arbetsmarknadspolitiken och samordna denna med målen inom sysselsättningspolitikens och regionalpolitikens områden. En genomlysning av arbetsmarknadspolitikens roll i detta avseende bör leda fram till förslag om hur arbetsmarknadspolitiken skall kunna främja målsättningarna om full sysselsättning och en decentraliserad bebyggelse- och näringslivsutveckling. Med hänvisning till ovanstående hemställes att beslutar att hos regeringen begära att sysselsättningsutredningen genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att 1. presentera förslag om en sysselsättningspolitik för ett decentraliserat samhälle i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. med förtur presentera förslag för att häva ungdomsarbetslösheten. () i Glömminge . ÅSLING (c) GOTAB 75 8860 S 1975