mot · FY023 · 1975-01-10 00:00:00 — av herrar Fiskesjö och om folkomröstning i grundlagsärende. I regeringsformen finns de väsentligaste principerna för statsskicket och statsstyrelsen fastlagda. Grundlagen är därutöver det fundament på vilket medborgarna utövar sina suveräna rättigheter. Det är viktigt att dessa principer inte kan ändras utan stöd och gillande av en folkmajoritet. I regeringsformen har man sökt garantera detta genom regeln att för grundlagsändring fordras två riksdagsbeslut med val till mellan besluten. Denna form för folklig kontroll av de konstitutionella besluten har dock påtagliga brister. I realiteten torde det knappast förekomma att medborgarnas partival i någon större utsträckning bestäms av partiernas ställningstagande i konkreta grundlagsfrågor. Dessa riskerar för övrigt alltid att bli skjutna i bakgrunden till förmån för den mångfald andra frågor som förekommer i en valrörelse och som kanske mera direkt berör medborgarnas närliggande intressen. Det är enligt vår mening angeläget att förstärka skyddet för grundlagarna och att öppna möjligheter för medborgarna att direkt ta ställning till föreslagna grundlagsändringar. Dessa syften uppnås, om man tillerkänner en minoritet av ledamöter rätt att kräva folkomröstning i grundlagsfrågor. Om man låter ett av som vilande antaget ändringsförslag gå ut till folkomröstning, uppkommer inga problem med frågeformuleringen. Inte heller behöver man komma i tvivelsmål om hur omröstningsresultatet skall tolkas. Det kan ifrågasättas om inte alla grundlagsändringar borde avgöras genom folkomröstning. Stadganden om obligatoriska folkomröstningar i konstitutionella frågor finns i en del länders författningar. Erfarenheter visar dock att folkomröstningar är föga meningsfulla, om det råder en bred enighet i folkrepresentationen om ändringsförslagen. Folkomröstningar i sådana frågor möts ofta av ett ringa intresse bland medborgarna, och röstdeltagandet blir lågt. Folkomröstningar bör således kunna anordnas först om en betydande minoritet kräver det. Även i övrigt bör bestämmelserna vara så utformade, att ett högt röstdeltagande befrämjas och att garantier skapas mot att en föreslagen ändring förhindras av en ringa del av de röstberättigade. Vi föreslår följande ordning: Ett som vilande antaget förslag i grundlagsärende skall underställas folkomröstning i samband med närmast följande val till , om minst en tredjedel av ledamöter vid företagen omröstning röstar därför. Folkomröstningen skall vara ett ställningstagande, ja eller nej, till det som vilande antagna förslaget. faller, om flertalet av dem som deltager i folkomröstningen röstar nej och om antalet nej-röster uppgår till mer än hälften av de röster som avgetts i det förrättade riksdagsvalet. I annat fall skall det vilande förslaget behandlas på vanligt sätt, dvs. tas upp till definitivt beslut av den nyvalda . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att såsom vilande grundlagsändring beslutar 1. att anta följande lydelse av 8 kap. 15 § RF: 15 § Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Det andra beslutet får ej fattas, förrän det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. lår icke såsom vilande antaga ett förslag om stiftande av grundlag, som är oförenligt med annat vilande grundlagsförslag, utan att förkasta det först antagna förslaget. Vilande beslut i grundlagsärende underställs folkomröstning i samband med närmast följande val till , om minst en tredjedel av ledamöter vid omröstning förenar sig därom. Vid folkomröstningen äger de vid valet röstberättigade tillkännagiva om de instämmer i det vilande beslutet eller ej. Beslutet förfaller, om flertalet av dem som deltager i omröstningen, till antalet motsvarande minst vid valet avgivna och godkända röster, röstar mot beslutet. Ytterligare bestämmelser om folkomröstning meddelas i riksdagsordningen och annan lag. 2. att anta en ny parapraf- 3 kap. 16 § RO - av följande lydelse: 16 § Förslag om folkomröstning i grundlagsärende enligt 8 kap. 15 § andra stycket regeringsformen får väckas gemensamt av minst en tiondel av ledamöter efter det att beslutar att som vilande antaga förslag om ändringar av grundlag. Förslag om folkomröstning enligt första stycket skall ligga på kammarens bord till det andra sammanträdet efter det då förslaget framställdes och ställas under omröstning senast vid det därpå följande sammanträdet. 3. att anta en tilläggsbestämmelse 3.16.1 RO av följande lydelse: 3.16.1 Förslag som avses i 16 § avlämnas till talmannen och anmäles av denne i kammaren när det delats ut till ledamöter. 4. att 3 kap. 16-20 §§ RO numreras 17-21 §§. H. ()