mot · FY02960 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om etablering av ett industricentrum i . föreslog i sitt betänkande vissa orter inom , och som försöksorter för denna stödform. kom tyvärr aldrig med i detta sammanhang. kommun är en av de orter i inland som drabbats mycket hårt av SJ:s rationaliseringar och rationaliseringar inom jord- och skogsbruk. Vid företagen utredning har bl. a. belysts den negativa befolkningsutveckling som varit för handen i kommun och som i första hand drabbat kommunens glesbygdsområden. Avtappningen har varit betydande - främst i de produktiva åldrarna av minskning av arbetstillfällen i första hand inom jord- och skogsbruk. har således kommunens befolkning minskat med uppemot 5 000 innevånare, vilket utgör av befolkningstalet . Tätorten har dock ökat sin befolkning . Minskningen har alltså drabbat kommunens glesbygdsområden. Förutom minskningen av sysselsättningstillfällen inom jord- och skogsbruk har specifika förhållanden i kommunens näringslivsstruktur bidragit till den negativa utvecklingen . Genom sitt läge har kommit att utgöra en betydande jämvägsknutpunkt, och har varit den dominerande arbetsgivaren på orten. De synnerligen kraftiga rationaliseringar som verket genomförde under 1960talet drabbade därigenom förhållandevis hårt. Till detta kom att även kommunens näst största arbetsgivare - tillika kommunens största industriföretag - genomförde betydande personalinskränkningar under samma decennium. tre första år har utflyttningen uppvisat en minskande trend. Denna förklaras till viss del av att ett flertal industriföretag nyetablerats i kommunen under dessa år. De sysselsätter uppemot 200 personer. Det stora antalet nyetableringar - 9 stycken - indikerar att industriklimatet är gynnsamt och inger hopp om att en ökad industrisysselsättning är möjlig att uppnå genom fortsatta nyetableringar och en positiv utveckling hos de befintliga företagen. Att nya verksamheter är nödvändiga för att hejda en fortsatt befolkningsavtappning senare hälft framgår av de näringsgrensprognoser som redovisas i utredningen. väntas antalet förvärvsarbetande minska med ytterligare 650 personer. Även under detta decennium är det avgången ur jord- och skogsbruk som utgör det domi Denna avgång kompenseras ej av den tillväxt som väntas för industrin med de planer för företagen som är kända vid prognostillfället och de industribranschtrender som antagits komma att gälla. Betydande arbetskraftsreserver kan ställas till förfogande för ytterligare tillväxtprojekt hos befintliga företag eller för nyetablerade industrier. En beräkning ger vid handen att mer än 1 200 arbetstillfällen ytterligare skulle kunna tillföras kommunen innan den för riket gällande genomsnittliga yrkesverksamhetsgraden uppnås. En bedömning visar att cirka 100 arbetsföra personer kan tillföras nya industriverksamheter under resterande del av . Vid denna bedömning har endast personer i fullt arbetsföra åldrar medräknats. Om arbetstillfällen för kvinnor kan erbjudas, torde betydligt större utbud erhållas. Enligt vår uppfattning talar starka skäl för att en kraftig ambition att öka industrisysselsättningen i tätort är motiverad. måste i större utsträckning än fungera som en broms mot en fortsatt utflyttning från kommunen genom att erbjuda kvarvarande arbetsföra i glesbygdsområdena sysselsättningstillfällen. Härigenom skapas ett underlag som medger att den förhållandevis goda kommersiella och offentliga service som erbjuder kan behållas och även ytterligare utvecklas. Vi anser också att förutsättningarna härför bör vara goda, bl. a. mot bakgrund av att orten utpekats som regionalt centrum - vilket bekräftar ambition att medverka till att en tillfredsställande servicenivå kan erbjudas - och att miljön för nyetablerade och befintliga företag visat sig vara gynnsam. Ett statligt industricentrum skulle innebära att flexibla industrilokaler genom statliga engagemang uppförs, vilka - till rimliga kostnader - snabbt kan ställas till nyetablerade företags disposition. Dessutom erhålls också medverkan från den statliga administration som har att kanalisera lokaliseringsobjekt till industricentraorter. Liksom tidigare kan också regionala resurser påräknas som komplement till den företagsuppsökande verksamhet som Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i övre kommer att bedriva. Samordningen av dessa aktiviteter - liksom principer för industrilokalers hyressättning och liknande - är av synnerlig vikt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att fastställs som lokaliseringsort för ett industricentrum. () BO () 1 * 1975. 3 sami Nr 959-968