ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02885 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om det statliga stödet till skogsvården i norra . Fjolårets riksdag fattade beslut om ett nytt statligt stöd till skogsvård i norra . Stödet syftar till ökad skogsvård och att därigenom skapa ökad sysselsättning och ökad virkesproduktion. Stödet gäller alla skogsägare, således både enskilda bolag, domänverket m. fl. Effekten på sysselsättningen beräknades till ca 2 500 årsverken. De föreslagna åtgärderna beräknades leda till en tillväxtökning som kan möjliggöra en ökad avverkning uppgående till 3-4 milj. m sk. Stödet omfattar hela utom samt , , , och kommuner i Kopparbetgs län samt i . Bidraget utgår av godkänd kostnad till enskilda skogsägare inom område 1 och inom område 2. Övriga skogsägare inom område 1 och inom område 2. Vid ärendets behandling vid fjolårets riksdag framhäll jordbruksutskottet att samma bidragsnormer som skall gälla för det inre stödområdet skall kunna prövas i sådana trakter inom allmänna stödområdet utanför det inre stödområdet som gränsar till sistnämnda område och där mycket svaga boniteter förekommer. Utskottet förutsatte att stödbestämmelserna utformas på ett sätt som medger en smidig tillämpning från skogsvårdsstyrelsernas sida. Då de skogliga förhållandena i de till inre stödområdet gränsande kommunerna ej nämnvärt skiljer sig från de bidragsberättigade, hade t. ex. i utarbetat ett förslag till utvidgning av bidragsområdet som motsvarade de krav som jordbruksutskottet ställde för att området skulle ges bidrag. i bedömde, med ledning av anvisningar, det nödvändigt att låta den nya gränsen följa administrativa gränser för att få hanterligt underlag för bidragsgivning. Till ledning för förslag till utvidgning av bidragsområdet låg följande faktorer: Skogliga intresseområden i länet (produktionsbetingelserna sammanvägda med avsättningsläget). har dock ej medgivit någon utökning av området för bidragsgivning. Då de föreslagna åtgärderna skulle ha en gynnsam effekt på sysselsätt ningen i berörda områden, kan bidrag till skogsvårdande åtgärder bli en värdefull injektion för skogslän som , och . Indirekt finge man också förbättrade sysselsättningsmöjligheter inom sågverks- och massaindustrin. Med hänsyn härtill anser vi att skogsvården i gränsområdet till det bidragsberättigade området bör kunna ges bidrag. För att få en mjuk övergång till icke bidragsberättigade områden bör bidragsprocenten inom det aktuella området förslagsvis sättas till för enskilda skogsägare och till för övriga ägarkategorier. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uppdrar åt regeringen att vidta åtgärder för åstadkommande av en utvidgning av stödet till intensifierad skogsvård i norra på grundval av de i motionen framförda synpunkterna. () ()
mot · FY02886 · 1975-01-23 00:00:00 — av herrar i och Elmstedt om inrättande vid lantbruksnämnden i av en tjänst som lantbruk är till sin karaktär mycket splittrat. Storleksmässigt fördelar det sig på ett stort antal små brukningsenheter - medelarealen är den lägsta i . Länets åkerareal - 40 743 ha - fördelar sig på inte mindre än 6 938 st. brukningsenheter. Detta har medfört ett intensivt utnyttjande av tillgängliga arealer för bl. a. fältmässig odling av köksväxter samt bärodling. Det har också visat sig att varit ett odlingsområde, som kunnat odla köksväxter och bär av synnerligen hög kvalitet enligt enhälliga utlåtanden från konservfabrikerna. Anledningen härtill bedöms vara dels det höga antalet soltimmar , dels det omväxlande landskapet, som skyddar mot vindar. Inom finns också ett färhållandevis stort antal trädgårdsmästare med växthusyta och därtill stora frilandsodlingar. För den förhållandevis stora specialodlingen var det till stor fördel så länge man hade tillgång till en trädgårdskonsulent i . Efter övergång till ny statlig lantbruksorganisation indrogs emellertid trädgårdskonsulenten i , som i detta avseende nu sorterar under län. Bland specialodlarna och även bland trädgårdsmästarna har det visat sig innebära svårigheter beträffande rådgivningen. som har beslutat undersöka möjligheterna att åstadkomma en effektivare rådgivning. Specialodlarna och trädgårdsmästarna saknar i den nya organisationen den tidigare naturliga kanaliseringen av frågeställningar och rådgivning, och behovet av rådgivning har ju ingalunda minskat utan ökat då det gäller att till de praktiska odlarna föra ut försöksresultat och andra rön, som gjorts för att åstadkomma goda odlingsresultat. Den nuvarande organisationen med elva tjänster i och tre i på trädgårdsområdet ger inte specialodlarna och trädgårdsmästarna i den naturliga kontakt med rådgivarna som är önskvärd. Tanken med att samla specialisterna i var ju att förbättra och effektivisera rådgivningen, men för Blekingeodlarna har omorganisationen fått motsatt effekt. Enligt vår mening skulle detta kunna ernås, om det vid lantbruksnämnden i Karskrona placerades en trädgårdsassistent. Med ett sådant arrangemang kunde specialisterna, som är placerade i , effektivare än nu utnyttjas även till Blekingeodlarnas hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ytterligare en tjänst som trädgårdsassistent inrättas vid lantbruksnämnderna och placeras vid lantbruksnämnden i . () () GOTAB 75 0000 S Slockholm 1975
mot · FY02887 · 1975-01-23 00:00:00 — Motioner nr 887-894 Nr 887 av herrar i Orebro och i Öskevik om téknikproblem vid animalieproduktionen. Ett viktigt inslag i den statliga jordbrukspolitiken har varit att främja rationaliseringen. Syftet härmed är att förbilliga produktionen och därigenom åstadkomma så billiga livsmedel som möjligt och en rimlig inkomstnivå för jordbrukarna. De medel som har använts i detta syfte har inom animalieproduktionen lett fram till en strukturomvandling med större enheter i produktionen, främst i fråga om svin och fjäderfä. har introducerats ny teknik, bl. a. i fråga om gödselhantering. Enskilda producenter har härvid följt den rådgivning som lämnats av de statliga rationaliseringsorganen. Parallellt med denna utveckling har miljölagstiftningen skärpts, varigenom konflikter uppkommit mellan rationaliseringssträvandena och tillämpningen av miljöskyddslagen. Många animalieproducenter har därigenom försatts i en mycket svår situation. Enligt vår uppfattning är det angeläget att en produktionsteknik, som rekommenderas av statsmakterna via deras rådgivningsorgan, inte i efterhand underkastas förbud och restriktioner som gör att vederbörande producent åsamkas direkta ekonomiska förluster. De konflikter som här avses gäller i första hand de luktolägenheter som uppkommer vid gödselhanteringen. Eftersom dessa är temporära och inte hälsovådliga, bör de accepteras som ett normalt inslag i produktionen. Det bör nämligen förutsättas att den som valt bosättning i ett jordbruksdistrikt gjort detta efter att ha övervägt både för- och nackdelar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att de problem som berörts i motionen beaktas i den pågående översynen av byggnadsoch hälsovårdslagstiftningen i syfte att trygga möjligheterna för jordbrukare att utnyttja den av bl. a. statliga myndigheter rekommenderade produktionstekniken samt i övrigt förebygga konflikter mellan djurhållare och andra fastighetsägare. () () 1 1975, 3 sami.
mot · FY0289 · 1975-01-10 00:00:00 — av och om vidgad rätt till älgskadeersättning. Bestämmelserna om älgskadeersättning är f. n. så utformade att ersättning för skada som älg vållat på obärgad gröda endast utgår till jordbrukare vars marktillgångar uppgår till 40 ha odlad jord eller 200 ha annan jord. Då särskilda skäl föreligger kan emellertid ersättning utgå till innehavare av större arealer. I proposition 1965:19 anför dåvarande chefen för att ersättning är motiverad för skador på brukningsenheter av högst tvåfamiljsjordbruks storlek. Med hänsyn till att tvåfamiljsjordbrukets areal kan variera är det dock av administrativa skäl lämpligt att i förevarande sammanhang tillämpa en fast arealgräns. F. n. synes denna böra bestämmas till odlad jord men Kungl. Maj:t bör äga vidtaga av utvecklingen motiverade anpassningar. Med hänsyn till utvecklingen sedan lagens tillkomst är det motiverat med en förändring av arealgränsen. Vid en sådan revision av lagtexten torde det vara lämpligast att helt slopa arealgränsen för rätt till ersättning för älgskada på gröda. Det finns ingen principiellt motiverad anledning till att innehavare av större markarealer ej skall erhålla älgskadeersättning. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller om en sådan ändring av bestämmelserna om älgskadeersättning att ersättning må utgå för älgskada på gröda oberoende av brukningsenhetens storlek. () ()
mot · FY02890 · 1975-01-24 00:00:00 — om återkallande av bemyndigandet för regeringen att medge intrång i nationalpark. Genom beslut (JoU 1974:24) bemyndigades Kungl. Maj:t att medge det intrång i nationalpark som föranleddes av byggande av väg (-). Under riksdagsbehandlingen gjordes ett flertal invändningar mot detta intrång. För vår del yrkade vi att det sedermera beslutade bemyndigandet inte skulle ges. I motionen 1974:1785 anförde vi bl. a. följande: Den ifrågasatta vägen kommer att beröra ett mycket speciellt och från många synpunkter värdefullt område i vårt land. Detta gäller inte endast sträckningen genom . Departementschefen anför att vägens tillkomst är av betydande värde för den ifrågavarande regionen. Den skulle, enligt departementschefen, ge förbättrade möjligheter för en större allmänhet att få uppleva ett av vårt lands vackraste fjällområden. Det har från olika håll framhållits att vägbygget skulle innebära en mycket stor ökning av antalet arbetstillfällen i . Näringslivet i skulle utvecklas och differentieras genom vägen. Befolkningen i regionen skulle få bättre rekreationsmöjligheter och turismen skulle utvecklas. Samarbetet inom det s. k. Nordkalottområdet skulle främjas. Genom vägbygget kommer emellertid ett starkt intrång att ske i ett av vårt lands mest särpräglade områden. Vägbygget kommer - inte bara inom - att få avsevärda negativa konsekvenser för rennäringen. Som påpekat kommer vägen i sin helhet att innebära så stora olägenheter för rennäringen att den på ett allvarligt sätt kommer att försvåra samernas möjligheter till en effektiv renskötsel. Åtskilliga remissinstanser har påpekat negativa följdverkningar av vägen. Som exempel har därvid nämnts det ökade slitaget på naturen, den ökade nedskräpningen som kan väntas och de allvarliga störningar genom tillkommande snöskotertrafik som kan förväntas i området kring vägen. Enligt vår mening överväger de negativa verkningarna av vägens tillkomst de positiva som kan följa. Det finns all anledning att bevara det aktuella områdets särprägel för vårt land. Det förhållandet att vägens sträckning till stora delar kommer att nära anknyta till den befintliga kan inte anses innebära att några väsentliga naturvärden därigenom inte skulle spolieras. Tvärtom kan det i hög grad befaras att stickvägar från olika delar av vägen kommer att anläggas och medföra olika slags fordonstrafik in i en av motorism orörd fjällvärld. Detta gäller i lika hög grad området utanför som själva . Vägens tillkomst kan också komma att innebära avsevärda svårigheter för den vetenskapliga forskning som bedrivs i Abiskoområdet. Några sysselsättningsfrågor på löses inte genom vägbyggande. Vi anser att dessa invändningar mot intrånget alltjämt är tungt vägande. Några mer ingripande åtgärder för vägens byggande med anledning av det givna bemyndigandet torde ännu icke ha skett. Några större praktiska olägenheter torde därför inte uppstå om det återkallas. bör därför med ändring av det fattade beslutet återkalla det givna bemyndigandet. Åberopande det anförda hemställs att återkallar bemyndigandet för Kungl. (numera regeringen) att medge intrång i nationalpark för byggande av väg Kiruna- .
mot · FY02891 · 1975-01-24 00:00:00 — om ersättning till yrkesfiskare för skada genom oljeutsläpp. Den ökande trafiken av framför allt större tankfartyg har gjort att risken för oljeutsläpp har ökat i väsentlig grad. Oljeutsläpp och oljebekämpning har bl. a. förorsakat skador på yrkesfiskares fångst, redskap och båtar, vilket gjort att de drabbats av ekonomiska förluster utan att kunna få ersättning härför. T. ex. har det på inträffat ett fall där ett fiskefartyg fått sin motor skadad på grund av att utlagt oljebekämpningsmedel kommit in i kylvattenintaget. Händelsen inträffade i södra , där ett svenskt tankfartyg kolliderat med ett utländskt fartyg, varvid betydande mängder olja kommit ut. Vederbörande fiskare förorsakades en förlust på . utan att kunna erhålla ersättning. Det är därför nödvändigt att åtgärder vidtas så att tredje man ej fortsättningsvis drabbas av ekonomiska förluster vid oljeutsläpp och liknande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att utredning verkställs i syfte att möjliggöra för fiskare som får fångst, fartyg eller redskap skadade genom oljeutsläpp, oljebekämpning eller dylikt att erhålla ekonomisk ersättning för den skada som vållats.
mot · FY02893 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om bidrag till byggande och underhåll av fiskehamnar. De flesta fiskehamnar längs den svenska kusten är i stort behov av reparationer, som utbyggnader och fördjupningar av befintliga fiskehamnsanläggningar behövs på flera platser. De statsbidrag som f. n. står till förfogande är dock klart otillräckliga, varför det i så gott som samtliga fall blir fråga om mycket långa väntetider - ofta - innan nödvändiga reparations- och utbyggnadsarbeten kan komma till stånd. Särskilt markerade har problemen varit på sådana platser där fiskebåtarna ökat kraftigt i storlek . a. på finns exempel på hur nya fiskefartyg ej kan använda hemmahamnen på grund av att det ej funnits medel till erforderlig fördjupning av hamnen. beräknar medelsbehovet för /76 till sammanlagt . Därav upptas för byggande av fiskehamnar , för fiskets andel i kostnader för farledsverksamheten m. m. , för täckande av underskott vid driften av de statliga fiskehamnarna . samt för underhåll och drift av fiskefyrar och utmärkning av fiskegränser . budgetproposition (bil. 11, punkt E 5) föreslås att för bidrag till fiskehamnar m. m. anvisas ett reservationsanslag av . Däri inräknas fiskets andel i kostnader för farledsverksamheten m. m., vilka beräknas till . Detta belopp är enligt bedömningar som gjorts av bl. a. klart otillräckligt för att erforderliga arbeten skall kunna utföras inom rimlig tid. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att i skrivelse till regeringen begär att anslaget till byggande och underhåll av fiskehamnar ökas till . samt att dessutom anslås . för att täcka fiskets andel i kostnader, varvid medlen bör utgå ur anslaget Bidrag till fiskehamnar m. m. och nödig uppräkning av anslaget bör ske. () ()
mot · FY02894 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd åt fiskeföretag som drabbats av inkomstbortfall på grund av fångstbegränsningar. Sedan internationella fångstregleringar infördes för en del år sedan beträffande sillfisket i har bestämmelser utfärdats som gör det möjligt för fiskare, vilka genom dessa regleringar blivit tvingade till stillaliggande under vissa tider av året, att erhålla viss kompensation fördetta inkomstbortfall. Ersättningen utbetalas via fiskares erkända arbetslöshetskassa. Varje besättningsman erhåller därvid en ersättning som motsvarar dagpenningen vid övrig arbetslöshet. Fr. o. m. innevarande budgetår utgår nu också ersättning till båtens rederi för det antal dagar som enligt kassans bestämmelser gäller för besättningen, dvs. Denna ersättning tillskapades för att underlätta betalningen av räntor, amorteringar, försäkringar etc. båtlaget är inkomstlöst på grund av internationella regleringar i fisket. Ersättningen per dag grundar sig på båtarnas motorstyrka och uppgår f. n. till följande belopp: Den ersättning som utbetalas till båtarna har visat sig vara alltför liten med tanke på de stora kostnader ett modernt och välutrustat fiskefartyg drar. De fasta utgifterna per dag för en modern trålare kan ofta uppgå till . Det är därför nödvändigt att ersättningsbeloppet uppräknas väsentligt för att något så när svara mot de verkliga kostnaderna. De utgående ersättningarna har endast utbetalats vid inkomstbortfall som förorsakats av regleringar i sillfisket. kommer även internationella begränsningar att införas då det gäller t. ex. fisket efter torsk, kolja, vitling och makrill i . Det är därför nödvändigt att motsvarande ersättning kan utgå även i dessa fall efter samma grunder som gäller för sillfisket. Med stöd av det anförda hemställs 1. att i skrivelse till regeringen begär höjning av de belopp som vid sillfiskeregleringar utbetalas till båtarna, 2. att i skrivelse till regeringen begär att samma grunder för ersättning som gäller vid inskränkningar i sillfisket också skall gälla andra fisken som hindras på grund av internationella fångstregleringar. () ()
mot · FY02896 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. av restaureringen av . I budgetpropositionen 1975 bilaga 11 ingår i äskanden under H 11 anslag till särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet. I detta äskas bl. a. medel för fortsatt utredning angående eventuella restaurering. Föredragande tillstyrker anslag för utredningar rörande bl. a. markskador, den tekniska sidan av restaureringsarbetet samt de totala kostnaderna för projektets eventuella genomförande. framtida öde är en fråga som äger icke blott regionalt och nationellt utan även internationellt intresse på grund av sjöns unika karaktär. Med glädje noteras departementets positiva inställning till ett slutförande av de utredningar som anses erforderliga för ett slutgiltigt ställningstagande angående framtida öde. Den hotande faktorn är emellertid tiden. Risk förefinns nämligen att sjön relativt snabbt förstörs och att redan nedlagt kapital på bl. a. vegetationsröjning och bottenbehandling går till spillo. Med hänsyn härtill synes det oss vara av allra yttersta vikt att de kompletterande utredningar departementschefen anser erforderliga genomförs utan dröjsmål och i snabbaste möjliga takt. Vi får därför föreslå att beslutar att återstående för ett beslutsfattande erforderliga utredningar måtte påbörjas och bedrivas med största möjliga snabbhet. () () 1* 1975.
mot · FY02898 · 1975-01-23 00:00:00 — av herrar i och i om förbud mot etablering av stormarknader. De synpunkter som framfördes i folkpartimotionen 1974:535 ang. etableringen av stormarknader - som vi hänvisar till - äger alltjämt giltighet. 1 näringsutskottets betänkande 1974:14, som behandlade motionen, delade utskottet den oro inför den ökade etableringen av stormarknader som kom till uttryck i motionen. Utskottet ansåg emellertid att några konkreta åtgärder icke skulle vidtas med hänsyn till att distributionsutredningen avsåg att avsluta sitt arbete . Så skedde emellertid inte, varför frågan om ett temporärt etableringsstopp för stormarknader med den motivering som framfördes i reservationen till NU 1974:14 alltjämt äger giltighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att förslag till lag om temporärt etableringsförbud för stormarknader föreläggs . . () HANS ()
mot · FY029 · 1975-01-10 00:00:00 — av m. fl. om avslag på anslag till hov- och slottsstaterna. Monarki och hovhållning är kvarlevor från feodaltiden, från det gamla ståndssamhället. Konungen och hela den apparat som omger honom och som skall ge ämbetet en image av värdighet är uttryck för reaktionär ideologi. Det är en ståndssamhällets symbol, som övergått till att bli det kapitalistiska klassamhällets symbol. Genom den senaste författningsreformen tonades konungens roll ned. Den logiska konsekvensen av detta vore en avveckling av hovhållningen och att de slott och säten som ligger under konungen genom riksmarskalksämbetet överfördes till annan huvudman. I stället föreslås i den nya budgetpropositionen anslagen till kungl, hov- och slottsstaterna kraftigt öka. Hovhållningen bör avvecklas. Detta torde kunna ske utan föregående utredning. Praktiska detaljer, så att t. ex. lagen om anställningstrygghet efterlevs vid hovavvecklingen, kan regeringen bemyndigas ombesörja. De kungliga slotten bör helt överföras i statlig ägo. Den framtida dispositionen av dem bör snabbutredas. 1 den mån dessa slott innehåller interiörer, möbler, konstskatter och arkitektur av stort kulturhistoriskt värde bör de delvis utvecklas som historiska museer och minnesmärken. Men de har också läge och lämplighet att omvandlas till semesterhem för folket. Då slotten kan ha alternativa användningar, bör snabbutredningen också besvara frågan om vilken myndighet som lämpligast bör ansvara för slottens vård och skötsel. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att avslå av regeringen under I. huvudtiteln begärt anslag om . till kungl, hov- och slottsstaterna. (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FY0290 · 1975-01-14 00:00:00 — om förbud mot reklam från flygplan. I motion 1974:3 föreslog jag ett förbud mot reklam från flygplan. Sådana särskilda reklamflygningar förekommer, främst , över exempelvis kustområden, där man genom flygning på låg höjd kan nå många människor med reklamen. Med anledning av uppgifter i näringsutskottets betänkande 1974:16 om förekomsten av sådana reklamflygningar kan nämnas, att förekom utefter regelbundna flygningar med reklam för ett bryggeri, ett livsmedelsföretag, ett husbyggnadsföretag och en idrottsarrangör. Enligt min mening är denna verksamhet förenad med flera negativa följder. Den skapar ett buller som eljest inte skulle behöva uppkomma över områden och vid tider då människor söker rekreation, t. ex. genom badning. Den är estetiskt föga tilltalande. Det viktigaste skälet för ett förbud är emellertid att detta är en typ av reklam som är onödigt energiförbrukande och att ett förbud skulle vara en energisparande åtgärd. Det finns i många fall legitima skäl för reklam. Det finns däremot inget behov som motiverar att man utöver de traditionella reklamformerna (tidningsannonser, stolpreklam, direktreklam m. tillåter reklam från flygplan. att i skrivelse till regeringen anhåller om förslag till lag om förbud mot reklam från flygplan.