ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021987 · 1975-04-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:53 om produktionen av jäst. I propositionen 1975:53 föreslås, i syfte att säkerställa vårt lands försörjning med jäst, en höjning av tullen på pressjäst. Detta innebär ett klart avsteg från den hittillsvarande inställningen till tullar som skydd för beredskapsviktig industri. Det är av vikt att sådana avsteg endast görs i de fall detta är oundgängligen nödvändigt, eftersom vårt land har allt intresse av att utvecklingen mot ökad frihandel inte bryts. I detta fall är vi dock beredda att tillstyrka åtgärden, eftersom alternativa lösningar i form av lagring eller lagring i förening med förberedelser för krisproduktion är dyra och svårgenomförbara. Tullhöjningen föreslås träda i kraft . Den jästproduktion som skall ske i ett nybildat konsortium skall emellertid starta först . Intill dess kvarstår ett importbehov av storleksordningen av den inhemska konsumtionen. Enligt vår uppfattning bör ingen tullhöjning ske förrän den tilltänkta produktionen beräknas starta. I propositionen föreslås vidare att AB Kabi skall erhålla ett amorteringsfritt lån på 8,25 milj. kr. Enligt propositionen skall en skälig ränta fastställas för detta lån. Dessutom skall AB Kabi endast betala ränta i den mån Kabi erhåller utdelning på aktier och ränta på utlämnat lån. Vi motsätter oss att Kabi på detta sätt erhåller såväl tullskydd för produktionen som subvention av finansieringen. Några statliga lån utgår ej till övriga delägare i konsortiet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställes att beslutar att 1. den i propositionen föreslagna tullhöjningen skall träda i kraft först , 2. avslå förslaget om lån på 8,25 milj. kr. till AB Kabi.
mot · FY021991 · 1975-04-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:56 med förslag till lag om ändring i förordningen (1946:324) om skogsvårdsavgift. I propositionen 1975:56 med förslag om ändring i förordningen om skogsvårdsavgift föreslås att förordningen om skogsvårdsavgift skall utgå och i fortsättningen benämnas lag. Vidare föreslås att inflytande belopp skall kunna användas dels till åtgärder som främjar skogsvård, dels till arbetarskydd och arbetsmiljö i skogsbruket. Enligt min uppfattning bör skogsvårdsavgiften alltjämt kungöras i administrativ ordning. Likaså bör frågan om behovet och utformningen av skogsvårdsavgiften bli föremål för utredning. Det torde numera finnas goda grunder att ifrågasätta huruvida skogsägarna genom särskild avgift skall medverka till skogsvårdsstyrelsernas finansiering. Någon liknande finansiering inom andra näringsgrenar finns ej, och dessutom får skogsägarna i mycket stor utsträckning betala för utförda tjänster enligt självkostnadsprincipen mot fastställd taxa. I propositionen föreslås också att influtna skogsvårdsavgiftsmedel skall få disponeras för arbetarskydd och arbetsmiljö. Oaktat det angelägna i att förstärka arbetarskyddet och förbättra arbetsmiljön i skogen torde det principiellt vara tveksamt om finansiering genom skogsvårdsavgifterna är lämplig för dessa ändamål. Vid ett oförändrat promilletal om 0,9 kommer en icke ringa "extraskatt att uttas från den samlade skogsnäringen, då detta promilletal skall beräknas utifrån de nya förhöjda taxeringsvärdena. Av det skälet borde frågan om en sänkning av promilletalet från 0,9 till 0,5 övervägas. I samband härmed bör även de administrationskostnader som uppkommer vid uppbörd av skogsvårdsavgiften komma till offentlig kännedom. Av intresse är dels den årliga totala kostnaden, dels kostnaden för varje enskild utdebitering. Med stöd av det anförda hemställs att måtte 1. avslå propositionen 1975:56, 2. begära förslag om åtgärder och utredning, i enlighet med vad som i motionen anförts, till riksdag. L. () i
mot · FY021992 · 1975-04-01 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:56 med förslag till lag om ändring i förordningen (1946:324) om skogsvårdsavgift. I propositionen 1975:56 föreslås att skogsvårdsavgiften skall fastställas till oförändrat 0,9/.., Vissa delar av det influtna beloppet föreslås skola användas till åtgärder sorn främjar skogsvård samt arbetarskydd och arbetsmiljö i skogsbruket. De föreslagna åtgärderna är angelägna för skogsbruket, men behövs på många håll bättre fastighetsstruktur om föreslagna åtgärder skall ge effekt. Från samhällets sida har gjorts betydande insatser för att förbättra fastighetsstrukturen, men mycket återstår ännu att göra eftersom ägosplittringen är svår på flera håll i landet. Skogsbruket är särskilt känsligt för dålig fastighetsstruktur. Skall skogsbruket långsiktigt kunna drivas så att det skapas bra arbetsmiljö och effektivt arbetarskydd krävs rationella brukningsenheter. Även för att kunna bedöma en god skogsvård krävs på många håll bättre brukningsenheter än vad som är fallet . För att åstadkomma bättre brukningsenheter, som kan uppfylla kraven på en god skogsvård, ett uthålligt skogsbruk, tryggad sysselsättning och en god arbetsmiljö, borde äganderättsutredningar, lantmäteriförrättningar eller andra arbeten i syfte att förbättra ägandestrukturen inom skogsbruket kunna jämställas med i propositionen föreslagna åtgärder, som finansieras via skogsvårdsavgiften. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening måtte uttala att åtgärder i form av äganderättsutredningar, lantmäteriförrättningar etc., som kan förbättra ägandestrukturen inom skogsbruket, jämställs med i propositionen 1975:56 föreslagna åtgärder, som finansieras via skogsvårdsavgiften. () ()
mot · FY021995 · 1975-04-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:75 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret. försvarsbeslut innebar att landets försvar skall ha en sådan uppbyggnad att ett anfall mot landet skall vara avskräckande för varje annat land. Dessutom skall hela landet kunna försvaras, och mobiliseringsberedskapen skall vara hög. Mot denna bakgrund finnér jag propositionens förslag om att avveckla flygflottilj anmärkningsvärt. Denna flottilj har ett strategiskt läge och en från bevakningssynpunkt viktig funktion. Dess läge är nära nog perfekt med ett idealiskt övningsområde och ett från flygsäkerhetssynpunkt utmärkt flygfält. Flottiljens driftbudget är - enligt uppgift - låg. Med dessa faktorer sammantagna ställer jag mig ytterst frågande inför förslaget att - av alla flygflottiljer -just avveckla den i . Sydöstra och särskilt län har haft en otillfredsställande befolkningsutveckling med alla besvär det medfört. Problemet har uppmärksammats av , som 1971 i anledning av proposition angående omlokalisering av statliga verk hävdade att en lokalisering av sådana till sydöstra borde särskilt prövas. var då medveten om regionens problem, om den stagnation som inträffat i landsdelen och då i synnerhet i län. Förslaget om att avveckla flygflottilj innebär en åderlåtning med ca 500 arbetstillfällen samt svårigheter att bereda en kvalificerad arbetskraft arbete inom kommunen. Försvarets fredorganisationsutrednings direktiv innebarattinte bara fredsoperativa faktorer utan även regionalpolitiska bedömningar måste komma in i övervägandena vid ev. nedläggningar av flottiljer. Enligt min mening har varken utredningen eller departementschefen tagit tillräcklig hänsyn till de operativa och regionalpolitiska skälen när man nu föreslår att flygflottilj skall läggas ned. Tillkomsten av flygflottiljen var ytterst värdefull för regionen. En nedläggning innebär för de enskilda människorna - och då i synnerhet för den stora grupp som förväntas pensioneras åren strax efter den föreslagna nedläggningstiden - något av en katastrof. För kommunen och länet är nedläggningen från sysselsättningssynpunkt förödande. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att i vad avser nedläggningen av avslår propositionen i denna del, 2. att , om en nedläggning visar sig nödvändig, senarelägger denna till dess flygplan J 35 F kan fylla sin funktion i luftförsvaret, 3. att i händelse av nedläggningsbeslut uppdrager åt regeringen att skapa sysselsättningskompensation i kommunen och länet. HANS () i
mot · FY022002 · 1975-04-03 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:92 om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Vi konstaterar tyvärr att propositionen saknar något löfte att till taxering äntligen slopa den faktiska samtaxering som drabbar de småföretagare (jordbrukare, handlande m. som inte driver sin rörelse i bolagsform. Denna samtaxering leder ju till högre statlig skatt än vad två löntagare med samma sammanlagda inkomst får erlägga. Dessutom diskrimineras dessa småföretagare i fråga om rätten till förvärvsavdrag när de har barn . Om de har minderåriga barn och driver rörelsen gemensamt, så är ju förvärvsavdraget begränsat till , under det att löntagare med en nettoinkomst av arbete på . har rätt att dra av . Än mer stötande är kanske att om en jordbrukare ensam sköter driften och har en årsinkomst på t. ex. , så får han bara . i förvärvsavdrag, om hans hustru förvärvsarbetar och har en inkomst som överstiger . Hade hon däremot i detta fall haft en nettolöneinkomst på , skulle hon tillgodoförts förvärvsavdraget, och detta hade då blivit . 1 avvaktan på att en särtaxering åvägabringas för här berörda småföretagare anser vi att bestämmelserna för förvärvsavdrag bör ändras för att undanröja den diskriminering som existerar. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställes att antar nedan angiven lydelse av 3 mom. i 46 § kommunalskattelagen 3 mom. Ha makar yngsta maken. Avdraget är i fråga om inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet av nettointäkten av rörelse respektive jordbruk och ifråga om inkomst av tjänst av inkomsten, i båda fallen dock högst . Har gift skattskyldig med hemmavarande barn haft A-inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse och har maken utfört arbete i förvärvskällan, må den skattskyldige åtnjuta förvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst . Avdrag enligt sagda kommun. () ()
mot · FY022003 · 1975-04-03 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:92 om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Gift skattskyldig, som har en make som icke har förvärvsarbete, är berättigad till en skattereduktion med . Om maken börjar förvärvsarbeta, reduceras nyssnämnd skattereduktion med 40 96 av taxerad inkomst. Skattereduktionen försvinner alltså vid en taxerad inkomst på . I praktiken innebär dessa bestämmelser, att marginalskatten för maken är 40 96 (genom bortfallande skattereduktion) redan från de första taxerade i taxerad inkomst. När bestämmelserna infördes , var detta kanske någorlunda acceptabelt med hänsyn till då gällande skatteskalor samt utgående folkpensions- och sjukförsäkringsavgifter. Man fick nämligen då även närmare 40 96 i marginalskatt att betala själv, när den taxerade inkomsten översteg . Bestämmelserna för skattereduktion blev emellertid genom de ändringar i skatteskalor m. m. som vidtogs fr. o. m. 1975 mindre logiska. Och de ger helt oacceptabla resultat, när förslagen i propositionen 1975:92 träder i kraft . För (tidigare hemmamakes) taxerad inkomst . blir marginalskatten 40 96, mellan 4 600 och omkring 5 300 = 0 96 och över 5 300 t. o. m. 24 500 = ca 29 96. När en hemmamake tar ett arbete, för att söka förbättra familjens ekonomi, så drabbas hennes första inkomster av en marginalskatt som annars inte drabbar inkomsttagare med . Detta kan inte accepteras. För att uppnå en jämnare och i vårt tycke rimligare beskattning av en tidigare hemmamakes inkomster, synes den andre makens 1 800-kronorsavdrag bara böra reduceras med 30 96 av den förstnämndes taxerade inkomst. Skattereduktionen skulle då helt bortfalla vid en taxerad inkomst på . Visserligen uppkommer genom en sådan ändring en viss skattepuckel i skiktet 5 400-6 000 taxerad inkomst, men då den totala skattebördan för makarna i detta inkomstskikt blir lägre än med nuvarande bestämmelser, så torde denna skönhetsfläck kunna accepteras. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställes, att antar nedan angiven lydelse av 4 mom i 2 § Uppbördsförordningen. 4 mom. Skattereduktion åtnjuts av gift skattskyldig, vars make har taxerad inkomst enligt nämnda förordning som understiger 6 000, med 30 96 av det belopp som motsvarar skillnaden mellan och den taxerade inkomsten, skattereduktionen enligt enligt förordningen om statlig inkomstskatt, med , och om maken har taxerad inkomst enligt nämnda förordning som understiger , men av det belopp som motsvarar skillnaden mellan och den taxerade inkomsten. Skattereduktion sker preliminär A-skatt. GOTAB 75 9256 S 1975
mot · FY022004 · 1975-04-03 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. I propositionen 1975:30 angående energihushållning m. m. föreslår föredraganden att den företagsinriktade kursverksamheten kompletteras med rådgivning av uppsökande karaktär, inriktad på i forsta hand mindre och medelstora industriföretag. Syftet är att nå en snabb och påtaglig minskning av energiförbrukningen, och rådgivningen skall omfatta bl. a. eldnings-, ventilations- och processteknik. Rådgivningen skall vidare bl. a. medverka till att genom företagarkurser inhämtade kunskaper omsätts i praktiken. I propositionen förordas att ifrågavarande energirådgivning kanaliseras via företagarföreningarna. Inom landet finns välorganiserade branschorganisationer som inom sina respektive områden bedriver såväl kursverksamhet som rådgivning. Dessa organisationer synes speciellt kvalificerade, och med tanke på att medlemmarna i respektive organisationer tillhör samma typ av företag och har likartade problem med bl. a. energiförbrukningen är dessa i vissa fall bättre lämpade att kanalisera energirådgivning till sina medlemsföretag än andra organisationer. Samma förutsättningar som föreslås för företagarföreningarna bör därför gälla för dessa branschorganisationer och innefattas under det i propositionen nr 1975:30 föreslagna anslaget för utbildnings- och rådgivningsinsatser. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att hos regeringen uttalar vad i motionen anförts angående möjligheter för branschorganisationerna att omfattas av den planerade energirådgivningsverksamheten. () () 3 sam!.
mot · FY022005 · 1975-04-03 00:00:00 — av i och i med anledning av propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen. F. n. kan bidrag utgå till företag som utbildar personer med smärre handikapp för anställning i företag. Verksamheten har blygsam omfattning. påbörjade 1 371 personer sådan utbildning. Utbildningstiden är begränsad . Den handikappade uppbär därunder avtalsenlig lön. Företagets bidrag utgår med belopp , som fastställs från fall till fall av arbetsmarknadsverket. Det genomsnittliga bidraget torde uppgå till ca . , men högre bidrag - även överstigande . - kan förekomma om det gäller personer med särskilt svåra handikapp. KAMU har inte föreslagit någon ändring av dessa bidragsregler. 1 propositionen 1975:45 föreslås ett enhetligt bidrag om . vid arbetsmarknadsutbildning i företag. Möjligheten att därutöver höja bidraget berörs inte i propositionen. Ett enhetligt bidrag innebär givetvis administrativa fördelar. När det gäller handikappade bör det dock finnas möjlighet att i speciella fall jämka bidraget uppåt. Liksom bör det vara möjligt att medge högre bidrag än . , om detta motiveras av att utbildningen gäller personer med särskilt svåra handikapp. Ett högre bidrag är också motiverat för den speciella introduktionsutbildning som anordnas för nyanställda vid skyddade verkstäder. Bidrag till sådan utbildning utgår f. n. med . En reform som för flertalet enskilda företag innebär en förbättring bör inte leda till försämrat bidrag för landsting och kommuner som driver skyddade verkstäder. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar bemyndiga regeringen att, när särskilda omständigheter föreligger, höja bidraget till företag vid utbildning av handikappade.
mot · FY022006 · 1975-04-03 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen . Propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen innehåller viktiga förbättringar av detta viktiga och värdefulla arbetsmarknadspolitiska instrument. Huvudsyftet med arbetsmarknadsutbildningen är att stärka dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden. För att detta skall tillgodoses måste utbildningen vara attraktiv och de ekonomiska förmånerna åtminstone i nivå med vad som utgår vid arbetslöshet. Propositionen innehåller betydande förbättringar i detta hänseende. Från föreslås utbildningsbidragen bli höjda som ett nytt system införes. Då man inför förbättrade förmåner av detta slag finns en risk att tröskeleffekter uppstår. Personer som tänker sig genomgå utbildning skjuter på denna i avvaktan på de förbättrade förmånerna. Detta kan få negativa effekter i fråga om underbeläggning på kurser och motsvarande extra belastning . För att undvika problem av detta slag bör regeringen bemyndigas att inom ramen för anslaget vid behov för månaderna inrätta ett särskilt tillägg till utbildningsbidragen om ca . per elev och månad. Med en sådan metod skulle man utjämna en del av de tröskeleffekter som eljest skulle uppstå. Regeringen bör vara oförhindrad att variera tillägget med hänsyn till de nivåer för utbildningsbidraget som införs för olika kategorier från . Med hänvisning till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att besluta om tillägg till utbildningsbidragen vid arbetsmarknadsutbildningen i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · FY022007 · 1975-04-03 00:00:00 — av i och i med anledning av propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen. I propositionen 1975:45 föreslås att utbildningsbidragen för arbetslöshetsförsäkrade inom vissa ramar skall vara beroende av tidigare inkomst. Dagpenningen skall i skiktet . motsvara av inkomsten, och bidraget inkl. stimulansbidrag får inte överstiga av inkomsten. I propositionen förutsätts att samma regler och praxis skall gälla för denna inkomstprövning, som f. n. tillämpas inom arbetslöshetsförsäkringen. Ersättning från arbetslöshetskassa grundas i allmänhet på mottagarens inkomst då det senaste arbetet upphörde. Att bidragen under hela den tid utbildning pågår skall grundas på inkomsten utan hänsyn till senare förändringar i löneläget medför ofta inte någon större olägenhet, eftersom de flesta arbetsmarknadsutbildningar är relativt korta. Annorlunda blir situationen vid längre utbildningar som ifrågakommer särskilt för handikappade personer. I sådana fall bör finnas möjlighet att räkna upp bidraget under pågående utbildning om det är motiverat av utvecklingen av löneläget. Regeringen har i propositionen begärt bemyndigande att anpassa bidraget med hänsyn till höjda ersättningar inom arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet. Bemyndigandet bör utsträckas att gälla bidragsjusteringar i nu avsedda fall. Med hänsyn till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att vid utbildning, som omfattar , justera utbildningsbidraget om löneutvecklingen ger anledning därtill. GOTAB 75 9257 S Slockholm 1975
mot · FY022009 · 1975-04-08 00:00:00 — 17. att statsförvaltning och statlig företagsamhet skall för kontorsändamål använda oblekt papper , 18. att särskild skatt skall utgå på blekt papper som användes inom landet , 19. att ökad satsning på forskning och produktutveckling skall ske för att tillvarata vindenergi, 20. att försök skall göras med tillvaratagande av solvärme såsom komplement vid lokaluppvärmning, 21. att restriktivitet bör iakttas vid större energikrävande investeringar för främjande av landsvägstrafik, såsom större brobyggen, 1. att för ytterligare forsknings- och utvecklingsinsatser inom vindenergiområdet anslå ytterligare 10 milj. kr. för /76 och att för särskild forskning när det gäller lagring av vindenergi anslå 5 milj. kr. för /76, 2. att för försök med utnyttjandet av solvärme för lokaluppvärmning anslå ytterligare 5 milj. kr. för /76, 3. att inställa byggandet av fissionskraftverket 3 och att avbryta byggandet av fissionskraftverken och , 4. att för forskning beträffande fusionsenergi anslå ytterligare 5 milj. kr. GOTAB 75 9288 S 1975
mot · FY022013 · 1975-04-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen. Kvinnornas problem att dels komma ut på arbetsmarknaden, dels nå de välbetalda yrkena är ett av många stora och väsentliga arbetsmarknadspolitiska problem. En stor del av de studerande inom arbetsmarknadsutbildningen är kvinnor. Vid val av studieinriktning synes dock könsrollsbundenheten vara mycket stor. Självfallet är det värdefullt om kvinnor går ut i förvärvsarbete även på traditionella kvinnojobb. Men samhället haren viktig uppgift när det gäller att bryta könsrollstänkandét och har en möjlighet till detta genom bl. a. arbetsmarknadsutbildningen. Av den anledningen föreslog KAMU att ett särskilt bidrag om . per dag skulle utgå till den som inom arbetsmarknadsutbildningen valde studieinriktningar som traditionellt valdes av det motsatta könet. I propositionen 1975:45 avvisas KAMU:s förslag i denna del. Det huvudsakliga motivet synes vara rättviseskäl inom samma grupp studerande. Ingen skall favoriseras beroende på könstillhörighet. Den fråga man då måste ställa sig är, om den kvardröjande könsuppdelningen på arbetsmarknaden är mindre orättvis. Ett stöd utesluter självfallet inte att också andra åtgärder vidtas för att häva könsbundenheten. Enligt vår mening är det väl motiverat att införa det stimulansbidrag som KAMU och flera remissinstanser förordat. En annan fråga som också i hög grad hänger samman med kvinnornas situation på arbetsmarknaden är möjligheten att låta låginkomsttagare genomgå arbetsmarknadsutbildning utan att vara arbetslösa. Låglöneyrkena är av tradition kvinnoyrken. Att öppna möjlighet för låginkomsttagare att genomgå arbetsmarknadsutbildning skulle därför vara bl. a. ett verksamt medel att stödja kvinnor som vill söka sig bort från ofta otrygga och könsrollsbevarande yrken, som det skulle få en fördelningspolitisk effekt. KAMU föreslog att 5 000 elever skulle beredas plats inom arbetsmarknadsutbildningen på detta kriterium. I propositionen avvisas i stort sett detta förslag. Enligt vår mening måste även denna möjlighet för arbetsmarknadsutbildning öppnas - inte minst därför att den i så hög grad skulle stärka kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att ett särskilt stimulansbidrag på . per dag införs för dem som utbildar sig inom för män respektive kvinnor icke traditionella yrkesområden, 2. att inom bristyrkesutbildningen 5 000 låginkomsttagare bereds utbildning. () ()
mot · FY022015 · 1975-04-07 00:00:00 — av i med anledning av propositionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen . I propositionen 1975:45 föreslås vissa angelägna förbättringar av arbetsmarknadsutbildningsbidragen. I samma proposition föreslås en höjning av arbetsgivaravgiften med 0,4 96, vilket beräknas motsvara cirka 530 milj. kr. Avgiften föreslås bli tillförd en nybildad fond, arbetsmarknadsutbildningsfonden. Höjningen av arbetsgivaravgiften bör ses i ett större sammanhang. Moderata samlingspartiet kommer i partimotion i anledning av propositionen 1975:92 angående sänkning av den statliga inkomstskatten m. m. att redovisa sin syn på dessa frågor. Inflationen i kombination med det progressiva skattesystemet leder till att statskassan 1976 automatiskt tillförs en inkomstökning av storleksordningen . Enligt min mening bör dessa medel i första hand användas till en sänkning av den direkta skatten. Om detta krav inte skulle vinna bifall, finns enligt min mening utrymme för att genomföra propositionens krav utan att göra den i propositionen föreslagna höjningen av arbetsgivaravgiften. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att avslå propositionen 1975:45 i vad avser höjning av arbetsgivaravgiften. GOTAB 75 9289 S 1975