mot · FZ02121 · 1975-11-24 00:00:00 — Motion 1975/76: 121 med anledning av propositionen 1975/76:66 om medelstillskott till Till den långa raden av misslyckanden i den socialdemokratiska näringspolitiken kan nu läggas Svenska Utvecklingsbolagets (SU) ekonomiska sammanbrott. SU har visat sig vara ett drömslott, byggt på orealistiska förutsättningar. Den avsedda samordningen mellan SU och styrelsen för teknisk utveckling (STU) har varit dålig. Statliga myndigheter och företag har inte haft nämnvärda resurser och vilja att tillsammans med SU lösa angelägna tekniska utvecklingsproblem. Samhälleligt angelägna utvecklingsprojekt med företagsekonomisk lönsamhet först på har inte drivits med önskvärd planering och långsiktighet. viktigaste uppgift avseende SU är nu att minimera den samhällsekonomiska förlusten genom att medverka till att de reala resurser som SU trots allt har inte spolieras sami an visa statsmakternas förmåga att leva upp till principerna för de anställdas trygghet. Detta sker bäst genom att meningsfull verksamhet placeras där lämpliga resurser finns samt genom försäljning,inte nedläggning,av de verksamhetsgrenar/dotterföretag som inte har specifik inriktning på teknisk utveckling. bör redan nu uttala att något ytterligare medelstillskott utöver i prop. 1975/76:66 föreslagna 40 milj. kr. inte kommer att lämnas för rekonstruktion av SU. En överföring av SU till Statsföretag bör ske , varvid SU ges uppgiften som utvecklingsenhet inom . Dessutom börSU i samverkan med STU, kontaktsekreterare och företagarföreningar åta sig utvecklingsuppdrag för små och medelstora företag. Härvid bör årliga driftbidrag, bl. a. av typen kollektivt FoU-stöd, kunna komma i fråga. a. som ett komplement till STU och Investeringsbanken. SU förutsattes dels få uppdrag från statliga och enskilda beställare mot normal kommersiell ersättning, dels bedriva projektbunden, för samhället angelägen utveckling med användning av eget kapital. Vid remissbehandlingen av förslaget om Utvecklingsbolagets bildande angavs starkt intresse från bl. a. statliga myndigheter att kunna "beställa teknisk utveckling från SU. Myndigheterna visade sig dock sakna resurser och vilja att sedan tillsammans med SU lösa tekniska utvecklingsproblem. Den sittande utredningen om teknikupphandling kan kanske anvisa metoder, men först sedan möjligheten genom STU och SU funnits . Villkor för teknisk utveckling STU, SU och Investeringsbanken avsågs på olika sätt stödja teknisk utveckling på relativt hög risknivå, dvs. projekt utanför normal produktutveckling i industrin. Inom industrin är återtagandetiden för produktutveckling ofta , dvs. då har utvecklingskostnaden återvunnits med normal kalkylränta. Med högre risknivå blir återtagandetiden längre. På SU har ställts kravet att bedriva långsiktig utveckling med användning av ett begränsat eget aktiekapital, vilket bara kan leda till den situation som råder. Som exempel kan anges de av SU bedrivna batteriprojekten. De avser angelägen teknisk utveckling för ett långsiktigt behov av energibesparing och ytterligare miljöförbättringar i industrin och i stadstrafik. Tillämpningsområdena för avancerade batterier är väl definierade, men marknaden och därmed återtagandet av nedlagt kapital - bestäms främst av politiska beslut om energipriser, miljökrav och fordonsbeskattning. SU har kunnat erhålla 3,5 milj. kr. från STU men har i övrigt fått lita till eget aktiekapital för ett projekt vars återtagandetid kanske är . Som jämförelse kan nämnas att man i planerar att satsa , dvs. kr., på elfordons- och batteriutveckling i form av federalt utvecklingsstöd. Regeringen understryker i propositionen behovet av industriellt inriktat utvecklingsarbete med sikte särskilt på produkter, metoder och system av betydelse för den samhälleliga sektorn samt att staten bör vara engagerad i verksamhet som tillgodoser detta behov. De personella och reala resurser av god kvalitet, som SU byggt upp, måste bevaras. Dessa resurser bör utnyttjas för långsiktig teknisk utveckling i en form som ger stabilitet åt verksamheten och den arbetsro för personalen utan vilken kvalificerat tekniskt utvecklingsarbete inte kan bedrivas. I propositionen stryks vidare under behovet av att SU:s verksamhet anknyts till industriell produktion och marknadsföring. I rekonstruktionen av SU bör därför ingå att bolaget förs samman med Statsföretag och blir koncernens utvecklingsbolag. För att ett rekonstruerat SU skall kunna stabiliseras och uträtta ett meningsfullt arbete fordras dock ytterligare åtgärder. En utvecklingsenhet behöver direkt tillgång till en "laborativ resurs i form av laboratorier, provutrustning, experimentverkstad och monteringsutrymmen, där försök och prototyptillverkning kan ske. Lika viktig är tillgången till kunnig personal för utveckling, provning och experimentell tillverkning. Dessa resurser och tjänster kan normalt inte köpas utifrån. Sådana basresurser medför stora fasta kostnader, som inte kan bäras av ett fåtal projekt utan måste finansieras genom driftbidrag. Basresurserna bör lämpligen också ställas till förfogande för utvecklingsarbete åt små och medelstora företag, förslagsvis under medverkan av STU, kontaktsekreterare vid universitet och högskolor samt företagarföreningar. Driftbidraget skulle då kunna ges av STU som flerårigt kollektivt FoU-stöd för små och medelstora företags tekniska utvecklingsverksamhet. Vidare börén garanti ställas ut av ägaren/Statsföretag att bedriva viss minimiverksamhet. Kontakten mellan mindre företag samt deras innovationer och Statsföretag - via ett utvecklingsbolag - samt dess basresurser öppnar dessutom intressanta möjligheter. SU:s utvecklingsavdelning i , där framför allt batteriprojekten har bedrivits och där erforderliga reala och personella resurser har byggts upp, har sådana basresurser. Det är nu angeläget att dessa resurser och deras framtida utvecklingsmöjligheter tas till vara och fullt utnyttjas innan den nuvarande osäkerheten om SU:s framtid medför att de upplöses. Här prövas också statsmakternas förmåga som ägare till företaget att leva upp till trygghetsavtalets bokstav och anda. Meningsfull verksamhet bör placeras där lämpliga resurser finns. Kring utvecklingsresurser av angivet slag är en utveckling av industriell utveckling på hög teknisk nivå vanlig som s. k. groddföretag. Med tanke på den låga arbetsplatskvoten i yttre delar, särskilt i nordostsektorn, är det därför även regionalpolitisk! intressant att vidmakthålla och successivt stärka utvecklingsenheten i . Detta överensstämmer också principiellt med uttalanden från regeringshåll. bör därför vid behandlingen av propositionen 1975/76:66 till beslutet om ett medelstillskott till SU på 40 milj. kr. lägga uttalandet ali och utan medelstillskott utöver nu aktuellt överförs till Statsföretag för att utgöra koncernens utvecklingsbolag, ali SU:s personella och reala utvecklingsresurser tillvaratas dels genom beläggning med projekt för Statsföretags räkning, dels som resurs för små och medelstora företags utvecklingsverksamhet under medverkan av STU, kontaktsekreterare vid universitet och högskolor samt företagarföreningar, sami aii fasta kostnader för en sådan basresurs täcks genom årliga driftbidrag, bl. a. av typen kollektivt FoU-stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1975/76:66 gör i motionen föreslaget uttalande.