mot · FY021370 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. 1 lagen om förskoleverksamhet som träder i kraft åläggs kommunerna bl. a. att anvisa plats i förskola för alla 6-åringar. Kommunerna skall också bedriva uppsökande verksamhet för att fånga upp barn med särskilda behov och integrera dessa i förskolan. Förskoleverksamheten omfattar dessutom heldagsomsorg för barn till förvärvsarbetande och studerande föräldrar. I proposition 1973:136, som behandlade förskoleverksamhetens utbyggnad, heter det bl. Det övergripande målet för förskolan bör enligt utredningen vara att sträva efter att i samarbete med föräldrarna ge varje barn bästa möjliga betingelser att rikt och mångsidigt utveckla sina känslo- och tankemässiga tillgångar. Förskolan skall också kunna minska skillnaderna i barns utgångsläge inför skolan och det senare livet. Enligt utredningen finns det trots utbildningsreformerna fortfarande stora skillnader i yrkes- och utbildningsval mellan barn från olika hemmiljöer. Skillnaderna är också stora mellan pojkar och flickor när det gäller sådana val. Förskolan bör enligt utredningen stödja barnen på ett sådant sätt att de kan utgå från sina egna inneboende möjligheter i stället för att så starkt som ännu sker påverkas av tradition och attityder som hänger samman med kön, socialgrupp etc. Utredningen understryker att förskolan måste nå barnen i en tidig ålder för att kunna minska skillnaderna i utgångsläge mellan olika grupper. Detta jämlikhetskrav är särskilt påtagligt för barn som har ett sämre utgångsläge och därför behöver extra stöd för att komma till sin rätt. Det gäller integrationen av handikappade barn i samhället, antingen det är fråga om fysiska, psykiska eller språkliga handikapp. Det gäller bl. a. många invandrarfamiljers speciella svårigheter. Dessutom påpekar utredningen att förskolan bör ses som en familjen. Om propositionens pedagogiska målsättning skall ha en möjlighet att förverkligas ställer detta stora krav på personalens mognad, utbildning och mänskliga kvalifikationer. God utbildning i psykologi och pedagogik är en förutsättning för att kunna förstå barns utveckling och reaktion och för att kunna ge varje barn möjlighet att utnyttja sina inneboende kvalifikationer och minska skillnaderna i barnens utgångsläge mellan olika grupper inför skolstarten och i det senare livet. Psykologiundervisningen måste vidare ge insikt i relationerna mellan olika människor som möts i förskolan. Detta är en förutsättning för att barnstugeutredningens intentioner om lagarbete och samarbete med föräldrarna skall kunna genomföras. J sam!. Det krävs att personalen har insikt i samhälls- och familjepolitik för att kunna identifiera sig med föräldrarnas familje- och arbetssituation. Personalen måste vara insatt i könsrollsfrågor för att förstå egna och föräldrarnas svårigheter att ändra gamla könsroller till den nya föräldrarollen. Personalen måste vara förtrogen med den sociala servicen i samhället för att stödja föräldrarna i svåra sociala situationer. blir ofta en naturlig länk till socialvård och familjerådgivning. Genom den dagliga kontakten kan många förebyggande åtgärder sättas in . Integreringen av barn med särskilda behov kräver att personalen är utbildad för att stimulera och stödja barn med fysiska, psykiska, sociala och språkliga handikapp. Dessutom krävs insikt i invandrarproblematiken. För att ge barn av alla kategorier en stimulerande och sund miljö måste personalen vara utbildad i musik, sång, bild- och formarbete, dramatik, rytmik, barn- och vuxenlitteratur, medicinsk barnavård, kostlära, materialkännedom och ekonomi. Personalen måste ha praktiska erfarenheter i utbildningen i form av auskultationer och praktik och känna till specialinstitutioner och lågstadium. För att åstadkomma en kvalitativ standard på förskolorna är det viktigt att utbildningens inriktning stämmer överens med den målsättning som kommer till uttryck i barnstugeutredningen. Den utbildning som skisserats ovan försöker man att klara med en 2-årig utbildningstid. Förskollärarna själva har påpekat nödvändigheten av en utvidgning av utbildningstiden. Det finns ingen förklaring och ingen anledning till att de personer som har hand om våra yngsta barn skall ha den kortaste lärarutbildningen. är f. n. det enda land i som har en 2-årig förskollärarutbildning - övriga länder har en 3-årig utbildning. Vid sidan av den vanliga 2-åriga förskollärarutbildningen finns det två speciella kategoriutbildningar som leder till förskolläraryrket. Beteendevetare med akademisk examen utbildas till förskollärare. Detta är en AMS-utbildning för arbetslösa. Utbildade barnskötare kan bli förskollärare genom en 50-veckorskurs. I budgetpropositionen föreslås dessutom en 20-veckorskurs för lågstadielärare som vill bli förskollärare. Dessutom finns förslag på en förkortad förskollärarutbildning för elever från gymnasieskolans vårdlinje. Att på detta sätt försöka dra in på utbildningen för förskolepersonal med avkortade kurser av olika slag är till en viss grad förståeligt . Men det får inte ses annat än som en nödlösning. Konkurrensen till en plats på förskollärarseminarium är hård. Omkring 5 000 kvalificerade sökande avvisas . En av fem kommer in. Med hänvisning till det som ovan anförts hemställs att uttalar 1. att de provisoriska bristutbildningar av förskolepersonal som f. n. pågår begränsas, 2. att intagningen till den ordinarie förskollärarutbildningen successivt kraftigt utökas, 3. att den ordinarie 2-åriga förskollärarutbildningen utvidgas till . (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) i