mot · FY02297 · 1975-01-20 00:00:00 — av i om regionalpolitisk stöd åt , m. m. Tillverkningsindustrin svarar för merparten av arbetskraftsutbudet i , och utvecklingen beror till mycket stor del av förhållandena vid kommunens största arbetsplats. Av landets regionala centra är det endast fyra stycken som ur sysselsättningssynpunkt är mer beroende av ett enda företag än av . Problemen med en ensidig industristruktur har påtalats av både och kommunen. Några åtgärder, som gett konkreta resultat, för att komma tillrätta med dem har dock inte vidtagits vare från centralt eller regionalt håll. Kommunens basindustri har under en följd av år haft en vikande sysselsättning. Detta har bl. a. återspeglats i befolkningsutvecklingen. Inte heller för framtiden kan någon sysselsättningsexpansion förutses. Snarare är risken den att rationaliseringsinvesteringar leder till ytterligare minskat arbetskraftsbehov. Företagets policy - i vissa fall understödd av regionala myndigheter - att lägga sin expansion till andra platser har naturligtvis bidragit till att sysselsättningen vid enheterna inom gått ned. Det är inte bara den kvantitativa tillgången på arbetstillfällen som är avgörande för kommunens framtid. Minst lika viktigt är att arbetstillfällen passar för den arbetskraft, som finns i kommunen. Ett mått på diskrepansen är utflyttningen från kommunen. t. ex. flyttade nästan 2 000 personer från kommunen eller av invånarna. Vid en jämförelse med övriga kommuner i riket i storleksgruppen 30 000-40 000 invånare visar det sig att har den största utflyttningen av samtliga. Det visar sig dessutom att inflyttningen varit mycket måttlig, och att den s. k. nettoutflyttningen från kommunen varit nästan 700 personer. Med undantag av (-600) - vars problem också uppmärksammats av myndigheterna - har ingen annan kommun haft ett saldo under minus 400 personer. Uppgifter visar att fortfarande har en mycket stor nettoutflyttning. Detta måste tolkas som att kommunens obalansproblem är mycket omfattande och att samhälleliga åtgärder krävs för att förbättra situationen. Skall utvecklas till ett attraktivt regionalt centrum med en egen växtkraft krävs en differentiering av näringslivet, eftersom huvudproblemet är kommunens ensidiga näringsliv. Denna fråga är så viktig för kommunens framtid att lokaliseringsmedel bör (1 utgå till företag som vill utvidga eller etablera sig inom . Erhålles en bättre differentiering av näringslivet skapas större förutsättningar att både behålla befintliga och rekrytera ny arbetskraft. Vad som behövs är lätt industri- och serviceverksamhet. Det senare skulle även ge positiva sekundäreffekter med tanke på möjligheter att hävda sig som ett regionalt centrum. I skuggan av ett storstadsområde blir ofta servicen lägre än som är befogat med hänsyn till det egna befolkningsunderlaget. Naturligtvis gäller detta särskilt den kommersiella servicen, men även den offentliga är underrepresenterad i . Utbyggnaden av samhällets servicefunktioner förutses få en allt större betydelse för befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. Förutom den direkta sysselsättningseffekten erhålles en förbättring av samhällsmiljön som i sin tur påverkar ett områdes attraktivitet och konkurrenskraft. Inte minst expertgruppen för regional utvecklingsplanering har betonat betydelsen av dessa båda faktorer i den framtida regionalpolitiken. har definierats som ett regioncentrum. Enligt min åsikt har samhället vid skilda indelningar inte levt upp till definitionen. verksamheter utgör tunga enheter i samhällets service till allmänheten. En basfunktion är sjukvården. utgör centrum för ett sjukvårdsdistrikt som förutom den egna kommunen omfattar och kommuner. Detta är en regionindelning som bör vara vägledande även vid andra områdesavgränsningar. För egen del har detta beaktats vid avgränsning av såväl tandvårdsdistrikt som ambulansområde. När det gäller särskolan och den arbetsvårdande verksamheten är regionindelningen inte konsekvent genomförd utan endast kommun ingår i upptagningsområdena för enheterna i . I praktiken är dock flertalet särskoleelever inom hänvisade till . En översyn av särskolornas indelning pågår inom och den kan leda till en utökning av område. Olika regionindelning av statliga verksamheter med omfattande serviceslag förekommer. En viktig grupp är verksamheterna inom eller med anknytning till rättsväsendet. Domkretsen för omfattar kommunerna . Starka motiv för en likartad indelning av övriga verksamheter inom rättsväsendet har framförts i olika Det kan t. ex. erinras om betänkandet Polisen i samhället (SOU 1970:32) i vilket det bl. a. anföres att en lämplig grundval för indelning av polis- och åklagardistrikt är att dessa sammanfaller med domstolens verksamhetsområde. Endast i särskilda fall kan det enligt utredningen accepteras att dessa regioner inte överensstämmer. Angeläget är att ändra gränsdragningen så att domstolens, polisens och åklagarens verksamhetsområden sammanfaller. Stöd för denna ståndpunkt har uttalats av såväl kommunen som distriktsåklagaren och polismästaren och sakargumenten understryks dessutom av den regionalpolitiska effekten av en sådan förstärkning av Trelleborgsregionen. Vidare kan i sammanhanget åberopas att beräknas byggstart för ett nytt polishus i . Därmed skapas möjligheter att i angränsande lokaler inrymma dels myndigheter med anknytning till varandra, dets de personalförstärkningar som erfordras vid ändrad indelning av berörda verksamheter. Effektivitetsvinsterna av att kunna samla allt under ett tak bör bli högst påtagliga. Kronofogde och häradsskrivare har i sitt praktiska arbete ett stort kontaktbehov med varandra och med domstolen. När det gäller kronofogdedistrikten har i princip tagit ställning för en kraftig minskning av dem. Kronofogden i har motsatt sig dessa planer och för vidkommande förordnat en ändring så att distriktet kommer att sammanfalla med domstolens verksamhetsområde. Detta skulle leda till en effektivisering av kronofogdemyndighetens arbete. Lokala skattemyndigheter är för sin verksamhet beroende av goda förbindelser med domstol och kronofogde. Dessutom bör allmänhetens möjligheter att nå myndigheten särskilt betonas. Om verksamhetsområdet anknytes till den indiciella indelningen innebär detta för flertalet människor kortare resväg. Övervägande skäl talar således för att även fögderiet anpassas till den förordade regionindelningen. Lantmätarna är i sitt arbete beroende av goda kontakter med domstolen och ofta tvingas personalen vid lantmäteriorgan att själva vid domstolen ta fram erforderligt material för sin förrättningsverksamhet. Inom sydvästra (SSK) är lantmäteriverksamheten mycket splittrad. och Lunds kommuner svarar själva för sin förrättningsverksamhet. , , och kommuner ingår i en specialenhet för tätortsutveckling - f. ö. unik i sitt slag för landet. I lantmäteridistrikt ingår således i praktiken , , och kommuner. I den sistnämnda finns ett lokalkontor som svarar för all verksamhet inom kommunen. Lokalkontoret är f. n. överbelastat men dess verksamhet är ändock för liten för ytterligare en lantmätare. Det mest rationella är att upplösa den s. k. specialenheten för tätortsutveckling och bilda två distrikt i området. I skulle då ingå, liksom i tidigare förslag, , och kommuner - ett område som överensstämmer med domstolens verksamhetsområde. Kommunens arbetsmarknadsproblem är stora och motiv finns för att om vandla det lokala arbetsförmedlingskontoret till ett distriktskontor med ett verksamhetsområde som motsvarar den region som tidigare anförts. Kontorets arbetskraftsbelastning är mycket stor. Ett mått är antalet förmedlingar som överstiger både Ystads och distriktskontor. Ett annat är att Vellingeborna, som i stor utsträckning vänder sig till kontoret i , har svårt att komma fram i . Ett filialkontor planeras bli förlagt till Malmös syddel för att avlasta huvudkontoret. Jag anser det lämpligare att förstärka resurserna i för att ge bl. a. Vellingeområdet bättre service. speciella arbetsmarknadsproblem är ytterligare ett argument för att större resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillskapas i området. Avslutningsvis ett förhållande som inte direkt berör regionala indelningar men som visar att myndigheter centraliserar sina verksamheter i en omfattning som inte bör vara behövlig ur effektivitetssynpunkt. SJ:s färjetrafik är nästan helt koncentrerad på och blir det i än högre grad då trafiken på läggs ned. Trots detta är den administrativa funktionen förlagd till och . Att i stället föra över även denna del av färjeverksamheten till skulle ge ett tillskott på 30-40 mycket välbehövliga arbetstillfällen. Med stöd av vad som anförts hemställs att 1. uttalar att utgör sådant område med ensidigt näringsliv som uppfyller de allmänna förutsättningarna enligt 6 § SFS 1973:552 för regionalpolitisk stöd, 2. uppdrager åt regeringen att vidtaga sådana åtgärder som i motionen förordats beträffande lokalisering och utbyggnad av samhällets olika servicefunktioner i . P. O. () i