mot · FY021178 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om avbrytande av forskning för vidareutveckling av , m. m. kommunisterna begärde redan till förra årets riksdag att studierna för ett nytt stort avancerat militärflygplan efter skulle avbrytas. 1974 avsattes 4,1 milj. kr. för studier av ett nytt flygplan som kallades Flygplan 80. Redan då ställdes frågan om man inom militärindustrierna och forskningsanstalterna enbart skulle använda 4,1 milj. kr. 1974 för att forska och utveckla nya plan efter . Frågan ställdes också hur de forskningsanslag som nämndes under posten "användes. är första versionen av Viggenplanen. Den var i luften , och merparten av planen är redan levererade till flottiljerna. Därför restes frågan varför man var tvungen att forska vidare för så stora pengar på ett plan där större delen av det beslutade antalet redan var producerad. Är ett så dåligt plan att dessa stora summor har behövts i efterhand för att bättra på det? Eller är det så, som vi hävdade i riksdagsdebatten 1974 i anledning av propositionen nr 75, att en mycket stor del av de pengar som anslagits för forskning till använts för forskning av ett nytt plan, som man i vilseledande syfte föredrar att kalla ? I årets budgetproposition har projektet 80 försvunnit utan att man redovisar hur 15,1 milj. kr. som i allt lagts ned på forskningen kring det s. k. Flygplan 80 använts. begärs ytterligare 153,9 milj. kr. till forskning för . Det förklaras i propositionen: "För attackförbanden avses beställningsbemyndigandena bl. a. användas för typförbättringar av flygplan AJ 37, dess elektronikutrustning och beväpning. Studier i avsikt att definiera olika alternativ för framtida ersättning av flygplan AJ 37 planeras också inom delprogrammet." När de första kontrakten på skrevs hade det enligt dåvarande försvarsminister gått åt 158 milj. kr. Dessa 158 milj. kr. utgjorde en mycket allvarlig begränsning av regeringens handlingsfrihet ett förkastande av projektet 1962 hade ju betytt att 158 milj. kr. Det föreslagna anslaget /76 på 153,9 milj. kr. utgör tillsammans med de pengar som redan har beviljats till forskning för fr. o. m. 1971/721, o. m. 1974/75 en summa på J7/.5 milj. kr. Mot bakgrund av den debatt som förekommit i efterhand om tillkomst är det anmärkningsvärt att man i årets försvarsbudget över huvud taget inte brytt sig om att precisera hur stor del av forskningsanslaget till som skall gå åt till forskning för ett framtida ersättningsplan av . Årets proposition har skrivits på ett sätt som måste karakteriseras som vilseledande för offentligheten och inte minst för de riksdagsmän som skall besluta om den. Allmänheten och har rätt att få reda på hur stor del av ovannämnda anslag som skall användas för att utveckla efterföljare, och även hur stor del av anslaget för forskning till som skall användas till samma sak. 1 propositionen anges även att ett av de fyra tänkbara alternativen efter är en modifiering av JA 37 (s. 119 under rubriken ). Det står helt klart att regeringens handlingsfrihet kommer att begränsas på samma sätt av de stora summor som redan lagts ned på efterföljare. Handlingsfriheten blir inte större av att man förser de statliga forskningsanstalterna med oerhört dyrbara resurser för utprovning just av nya flygplan (flygtekniska försöksanstalten, nya vindtunnlar). Vi har emellertid även invändningar mot andra anslagsposter till flygvapnet i årets försvarsproposition. Av begärda bemyndiganden för anskaffning av materiel till flygvapnet - totalt en summa på 1 305 milj. kr. - avses 557 milj. kr. för kompensation för inflationshöjningar. Den totala summa försvaret begär för inflationskompensation är 1 420 milj. kr. för en samlad budget på 9 782 milj. kr. Enbart för posten flygmaterielanskaffning behövs alltså över en tredjedel av de samlade prisregleringsbemyndigandena för hela försvarsbudgeten! De 557 milj. kr. skall kompensera för en bemyndigandeskuld på 2 196 milj. kr. (bemyndigandeskuld = skillnaden mellan givna bemyndiganden och betalningsmedel). Det måste alltså till 557 milj. kr. för att kompensera inflationen i en bemyndigandeskuld på 2 196 milj. kr., eller ! Försvarsdepartementet - i motsats till de andra departementen - får denna automatiska inflationskompensation, som skall motsvara höjningen som mäts av nettoprisindexet. Nettoprisindexet visar höjning på . Men de 557 miljonerna utgör alltså . Är detta följden av att de militära myndigheternas förhandlingar med industrierna resulterar i en för staten dålig affär? Är det så att de militära myndigheterna har en dålig förhandlingsposition gentemot de säljare som alla är monopol? Även på en annan punkt är försvarsporpositionen för lite informativ, nämligen när det gäller anskaffning av materiel till gemensamma lednings- och strilförband. Det föreslås ett belopp på 268 milj. kr. I propositionen heter det att verksamheten under anslaget omfattar sådant materielunderhåll som inte är en direkt följd av materielens förrådshållning eller utbildning och övningar vid förbanden. Läsaren får alltså enbart reda på vad anslaget utesluter! Det finns därför grundad anledning att tro att det stora anslaget för lednings- och strilförbanden skall användas för ny elektronik i samband med anpassning till Viggensystemet. En klar redogörelse bör lämnas för vad förändringar och anpassning till Viggensystemet och ledning- och strilförbanden kostar. Allmänheten har rätt att kräva en överblick över de mycket stora krigskostnaderna för att kunna bedöma vad Viggensystemet egentligen kostar. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att beslutar att inledd forskning för vidareutveckling av avbryts och begärda anslag härför avslås, 2. att hos regeringen begär att en öppen redovisning lämnas över den del av försvarspropositionen som gäller flygvapnet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i Tyreö