mot · FY02825 · 1975-01-24 00:00:00 — om betygsvärderingen vid intagning till postgymnasial utbildning. I motionen 1974:225 föreslog jag att hos Kungl. anhåller om ändrade kvoteringsbestämmelser i kompetenskungörelsens 7 § innebärande att sökande till vidareutbildning skall få tillgodoräkna sig det avgångsbetyg som för honom är det fördelaktigaste. En dylik ändring skulle medföra att de uppenbara orättvisorna och olägenheterna, som med nuvarande bestämmelser ger fördelar åt de från betygssynpunkt taktiskt beräknande eleverna, förmodligen också från mer välorienterade och studiemedvetna hem, avskaffas. gällande bestämmelser kan leda till en så absurd konsekvens att en elev som fullföljer gymnasieskolstudier och söker till en utbildningslinje, där betyg från både grund- och gymnasieskola räknas, kan få se sig utslagen av en elev med sämre grundskolebetyg än det han själv har. Utredningen om skolans inre arbete har noggrant belyst denna fråga och också påtalat de negativa konsekvenserna med nuvarande intagningsbestämmelser. Den har enhälligt lagt fram ett förslag till översyn av intagningsförfarandena till viss yrkesutbildning enligt följande (13.12.9 s. 539): Kraven på ett garanterat rättvist system för intagningarna upplevs starkt av elever och målsmän. Många känner till den taktiska gången. Andra, både föräldrar och elever, är inte så medvetna om förhållandet och kan bli helt överraskade av intagningssystemet. En del som fullföljer gymnasiestudierna med tillfredsställande resultat kan bli utslagna av kamrater som avbrutit efter mindre lyckade resultat. Även om sådana orättvisor kan rättas till, inrymmer systemet så pass mycket osäkerhet att taktikerna inte anser sig ha annat val än att hoppa av. Avbrott rekommenderas också i vissa fall från skolledningarna och syo-konsulenters sida när alltför stora skillnader uppstår mellan grundskolebetyg och senaste gymnasiebetyg. I sammanhanget bör dock erinras om följande. Önskan eller strävan hos ungdomar, som vill ha viss utbildning, har även vid tidigare förhållanden ofta lett till att man genom taktiska åtgärder av olika slag utnyttjat vad man upplevt som blottor i systemet. De nuvarande intagningsbestämmelserna har utformats bl. a. mot bakgrunden av tidigare erfarenheter, främst den ymniga förekomsten av kompletteringsstudier. Det bör dock framhållas att ostridiga olägenheter som finns i dagens intagningssystem i hög grad beror på nödvändigheten av att dimensionera olika utbildningar efter arbetsmarknadens behov av utbildade. Utredningen föreslår att nuvarande regler ändras i enlighet med följande förslag: Samtliga sökande med genomgången gymnasieskola skall vid ansökan till utbildning inom behörighetsområde automatiskt bifoga grundskolebetyg. Dessa sökande placeras först i huvudgrupp enligt gymnasiebetyget och prövas där för intagning. Om sådan sökande därvid ej belägger plats skall en automatisk prövning ske i huvudgrupp 1 - grupp för sökande med enbart grundskolebetyg. Om sådan sökande därvid befinns ha högre medelpoäng än den siste sökande i denna grupp som belagt disponibel plats, skall den omplacerade erhålla platsen. Detta innebär inte att sökande med högre kompetens erhåller någon extrapoäng för denna kompetens. Vederbörande konkurrerar med sitt grundskolebetyg med övriga sökande, som enbart har grundskolebetyg. Sökande i huvudgrupp 3 och 4, som är aktuella för sökande med gymnasiebetyg, kan med detta system endast slå ut grundskoleelev, om de själva har högre medelpoäng från än konkurrenten. Systemet innebär också att den fria kvoten i fortsättningen endast skulle behöva utnyttjas för formellt obehöriga sökande och sökande med utländsk examen o. d. En kvoteringsmodell av här angivet slag kan möjligen medföra att flera elever kommer att söka till de 3-4 åriga studievägarna i gymnasieskolan, men det måste också innebära att flera av dessa elever i fortsättningen kommer att fullfölja sina studier. påtalar angående den fria kvoten även följande (s. 538): I kompetensutredningen sägs, att den fria kvoten skall utnyttjas för att i möjligaste mån undanröja uppenbara orättvisor i kvoteringssystemet. Detta har också kunnat ske i stor utsträckning men antalet fall, som borde behandlas inom den fria kvoten, har ökat så starkt att orättvisor ändå inte helt kunnat undvikas. Rutinerna att överföra sökande till fria kvoten varierar också starkt från nämnd till nämnd. Många gymnasieelever känner väl till intagningssystemet till de aktuella utbildningarna. Trots kännedom om möjligheterna att söka på den fria kvoten är det många som inte vill riskera att bli utslagna i konkurrensen med grundskoleeleverna. De föredrar att "hoppa av och i stället söka på sina grundskolebetyg. I utbildningsutskottets betäkande 1974:14 avslås motionen 1974:225 med beaktande av att betygsutredningen enligt direktiven som speciell fråga har att se över gällande intagningsbestämmelser. Enligt mitt förmenande finns ingen anledning till att betygsutredningen efter SIA:s noggranna undersökning och påpekande av rådande orättvisor på nytt skall behandla denna sak. Ett dubbelt utredningsförfarande endast förhalar frågans lösning och konserverar kanske för år framåt orättvisor som lätt skulle kunna avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om sådana kvoteringsbestämmelser i kompetenskungörelsen som innebär att sökande, som icke intagits till vidareutbildning på sitt gymnasieskolbetyg, automatiskt prövas i huvudgrupp 1 - grupp med sökande med enbart grundskolebetyg.