mot · FY021662 · 1975-01-25 00:00:00 — av herrar i och om främjande av löntagarägda företag. Inom arbetslivet har det skett viktiga förändringar som gett de anställda ökat medinflytande och i vissa fall också medbestämmanderätt. Företagsnämndernas arbete, den utvidgade försöksverksamheten med olika former för bättre arbetsdemokrati, lagstiftningen om styrelserepresentation för de anställda, den nya arbetsmiljölagen etc. är viktiga steg på vägen mot en demokratisering av arbetslivet. En rad ytterligare åtgärder som kommer att leda i samma riktning är aktuella. Det gäller t. ex. förslaget om samrådsskyldighet med de anställda vid företagsfusioner, avskaffandet av § 32-principen samt andel för de anställda i företagens kapitalbildning. Sammantaget innebär genomförda och kommande reformer en avsevärd förstärkning av de anställdas ställning i förhållande till ägare och företagsledning. Ytterligare steg på den vägen är önskvärda, så att målet lika ställning mellan kapital och arbete kan nås. har intresset i för löntagarägda företag varit svagt. Det kan bero på rädsla från de anställdas sida att själva överta ansvaret och på att de flesta företagare vid en eventuell försäljning av företaget i första hand söker kontakt med utomstående intressenter. Det finns dock en rad exempel på företag som övertagits av de anställda och vilkas verksamhet blomstrar. Särskilt slående är att de anställda gemensamt övertagit nedläggningshotade företag och tillsammans lyckats vrida utvecklingen rätt. Enligt vår mening finns det starka skäl att mera målmedvetet än stimulera tillkomsten av löntagarägda företag. I ett företag där de anställda ensamma är ägare behöver det aldrig uppstå konflikter av samma slag som i vanliga aktiebolag. Arbetsdemokratin är s. a. s. inbyggd i själva ägarstrukturen. Ett annat skäl är att en utveckling mot löntagarägda företag kan vara ett sätt att motverka den snabba koncentrationsutvecklingen inom svenskt näringsliv. har det skett en veritabel utförsäljning av familjeföretag. De bakomliggande faktorerna är många. Svårigheter att klara kapitalförsörjning o. d. vid en snabb expansion, svårigheter att finna lämpliga efterträdare inom familjen, ägarsplittringen vid arvsskiften, de höga räntabilitetskraven till följd av kapitalbeskattningen etc. Oavsett vad som legat bakom har resultatet blivit att det svenska näringslivet snabbt håller på att få en s. k. timglasstruktur. De medelstora företagen, som är de som brukar vara en konkurrensfaktor, försvinner genom nedläggningar och uppköp och kvar finns snart bara en grupp storföretag och en grupp mindre företag. Det är ett oroväckande perspektiv. Ett sätt att motverka denna utveckling är att stimulera och underlätta för de anställda att överta företag. Vi vill peka på några åtgärder som skulle kunna bidra till det. o Förköpsrätt för de anställda. ställs de anställda ofta inför fullbordat faktum vid en försäljning av företaget. Samrådsskyldigheten i företagsnämndsavtalet respekteras alltför sällan. Det innebär att de anställda varken ges möjlighet att själva bedöma olika tänkbara köpare eller att ta ställning till om de själva vill överta företaget. Detta är inte rimligt. Det är ju de anställdas sysselsättningsmöjligheter som ytterst står på spel. Då är det också rimligt att de får vara med och påverka företagets framtid. En lagstadgad förköpsrätt för de anställda, motsvarande den som kommunerna har när det gäller mark, vore därför bra. o Medel från AP-fonderna. En förköpsrätt för de anställda blir emellertid tämligen illusorisk om de anställda inte har möjlighet att på rimliga villkor få tillgång till det riskkapital som är nödvändigt för att ta över företaget. Vi vill därför föreslå att det i anslutning till upprättas ett särskilt mellanhandsinstitut med uppgift att ställa kapital till förfogande för grupper av anställda som vill överta ett företag. Den utlåning som sker via företagarföreningarna bör också kunna användas för det här ändamålet. o Reduktion av arvsskatten. De problem som uppstår vid ägarens frånfälle leder ofta till att företaget säljs. En bidragande orsak är svårigheterna med arvsskatterna. En modell med delägarskap för de anställda i utbyte mot en reducering av arvsskatterna är därför ett bra sätt att möjliggöra för företaget att leva vidare som självständig enhet. Vi vill föreslå att man närmare prövar möjligheten att staten avstår från arvsskatten på den del av förmögenheten som företaget utgör under förutsättning att de anställda som grupp erhåller aktier eller andelar i företaget till samma belopp som normalt skulle ha betalts in i skatt, o Befrielse från arvsskatt för löntagarstiftelser. I några uppmärksammade fall har familjeföretag donerats till de anställda, och möjligheterna att göra det bör naturligtvis underlättas. Eftersom syftet med en donation är att hålla samman företag ägarmässigt sker den ofta till de anställda som grupp. Stiftelseformen erbjuder många möjligheter att uppnå de resultat man önskar, då stadgarna kan formuleras av stiftaren efter hans önskemål och sedan i princip inte kan ändras. Stiftelseformen är också ganska bra ur inkomstskatterättslig synvinkel. Från arvsskattesynpunkt har dock stiftelsekonstruktionen avsevärda nackdelar. Nackdelen är framför allt att hela donationen kommer att mottagas av en skattskyldig, dvs. P. g. a. arvsskattens progressivitet blir arvsskatten då synnerligen stor. En väg för att undvika denna svårighet är att hänföra en löntagarstiftelse till den kategori av stiftelser och sammanslutningar som är helt befriad från arvs- och gåvoskatt. Det är uppenbart att en sådan åtgärd avsevärt skulle underlätta överförandet av familjebolag till löntagarägo. Frågan är vilka ytterligare verkningar en sådan lagstiftning skulle få. Ses lagstiftningsändringen ur löntagarsynvinkel måste den bedömas positivt. Ovan presenterade förslag är bara några av de åtgärder som är tänkbara för att stimulera cn utveckling mot ökad andel löntagarägda företag i den svenska ekonomin och för att bromsa koncentrationsutvecklingen. Det finns också andra. Vi föreslår emellertid att en särskild utredning tillsätts med uppgift att undersöka de problem som är förenade med löntagarägda företag och att föreslå åtgärder för att stimulera en utveckling i ovan angiven riktning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att begär att en utredning om åtgärder för att stimulera och underlätta tillkomsten av löntagarägda företag tillsätts. () i KU