mot · FY022030 · 1975-04-09 00:00:00 — Vid en jämförelse mellan regeringens alternativ och är det ingen skillnad i näringslivets produktionsnivå av varor och tjänster. Skillnaden ligger i antagandena om förändringar i den specifika energiförbrukningen. alternativ medger högre energiförbrukning än vad man räknar med såväl i IUI:s som i lågalternativ för industrisektorn. Industrins energiförbrukning, procentuell förändring EPU EPU IUI Ford-stuhög låg låg ringen dien låg För samfärdselsektorn räknar med en något lägre ökning än energiprognosutredningens lågalternativ innebär, vilken låg på . alternativ ligger i nivå med departementets sparundersökning, dvs. 0,3-0,underenergiprognosutredningens lägre alternativ. Detta motiveras med en allt starkare övergång till mindre och bensinsnålare bilar och information för ett effektivare utnyttjande av transportmedlen. Dessutom innebär fortsatt utbyggnad av kollektivtrafiken att samfärdselsektorn kan begränsa sin ökningstakt till procent , dvsä det som gäller för genomsnittet av regeringens beräkningar. Uppvärmning och s. k. övrig förbrukning För uppvärmningssektorn beräknar att partiets omfattande förslag till stimulans till energihushållning kommer att ge betydande resultat inte bara för bostäder utan även för övriga byggnader. Fjärrvärmeutbyggnad kommer att ge ett effektivare utnyttjande av oljan än enskilda oljepannor. Isolering, energisnålare ventilation m. fl. åtgärder kommer att ge resultat. I eluppvärmda lokaler kommer värmepumpar och värmeväxlare att begränsa behovet av eltillförsel. beräknar i stort sett samma energibehov för bostäder som departementets sparundersökning gör. Samma möjligheter bör föreligga för övrig uppvärmning. alternativ innebär att eltillförseln för denna sektor kommer att öka . Det är särskilt en viss utbyggnad av eluppvärmning som kräver ökningarna. alternativ innebär att en övergång till fjärrvärme kan åstadkommas även för en stor del av småhusen. EPU har räknat med eluppvärmning i av de nybyggda småhusen och att även de befintliga husen skall installeras med elvärme till . var endast av småhusen eluppvärmda. Utvecklingen visar att av de nybyggda småhusen installerats med eluppvärmning. Denna utveckling måste brytas genom en intensiv satsning på fjärrvärme. I de områden utanför tätorter och i mindre tätorter som inte kan försörjas med fjärrvärme måste andra alternativ utnyttjas. Här finns ofta de största möjligheterna till energibesparingar och till att utnyttja de alternativa energikällorna. Vid nybyggnad med elvärme bör installation med värmepump stimuleras. Detta innebär att elförbrukningen kan minskas med inemot hälften. Till detta kommer förbättrad isolering, värmeväxlare för energihushållande ventilation och även utnyttjande av solfångare för varmvattenberedning och små enskilda vindaggregat. När det gäller elförbrukningen för hushållsmaskiner innebär för slag att samma ökningstakt som energiprognosutredningen bedömer kan tillåtas. Det finns alltså i detta avseende inga som helst skillnader mellan vår bedömning och regeringens. Men självfallet är det en fördel om produktionen av hushållsapparater inriktas för energihushållning. I samband med fjärrvärmeutbyggnaden kommer industrins spillvärme att kunna utnyttjas för uppvärmning av bostäder. Detta ger goda möjligheter till oljebesparingar. Totalt sett innebär alternativ för sektorn uppvärmning och s. k. övrig förbrukning att energiförbrukningen minskar med cirka 3/. Detta innebär att nettoenergiförbrukningen ökar något. Detta ligger i linje med vad bl. a. byggforskningsrådet bedömer som realistiskt. I syfte att bl. a. möjliggöra skärpta krav i fråga om värmehushållning i bostäder har regeringen i propositionen föreslagit ändring i Byggnadsstadgan (BS). Ändringarna i BS får avsedd verkan först genom nya tillämpningsföreskrifter i Svensk byggnorm (SBN). har gjort beräkningar över vad en skärpning i olika avseenden skulle ge i besparingseffekt. Som exempel anges att tilläggsisolering av alla takbjälklag i hus byggda medför en beräknad besparingseffekt om /år. Mot denna bakgrund bör en betydande sänkning av tillåtna K-värden föreskrivas i ny- och ombyggnader. Bland andra åtgärder som medför avsevärd besparingseffekt nämns 3glasfönster, rumstermostater m. m. Även dessa åtgärder bör övervägas att införas i SBN. Lika viktigt som att föreskriva vissa krav på våra bostäder är att vi här instrument för kontroll av färdigställda bostäder, såväl i vad gäller materiål som utförande. Systemet med termofotografering synes vara en framkomlig väg att på ett objektivt sätt påvisa brister i dessa avseenden. Metoden bör utvecklas i syfte att sänka kostnaderna, vilka ännu är förhållandevis höga. Föreskrifter om en sådan kontroll bör vara ett verksamt medel att höja isoleringsstandarden hos i första hand nyproduktion. bedömningar av utvecklingen av energikonsumtionen innebär att energitillförseln ökar med med 1973 som basår. En kraftfull utbyggnad av kraftvärmeverk och industriellt mottryck kommer att svara för huvuddelen av elproduktionstillskottet. Även ett bättre utnyttjande av vattenkraften kommer att bidraga med ytterligare elkraft i förhållande till dagsläget. För att ge en överskådlig bild av förslag till elproduktion redovisas nedan produktionen , regeringens förslag och slutligen alternativa förslag. Elproduktionen 1973 och 1985 Regeringens alternativ TWh 1985 Till alternativ kommer ett utnyttjande av de fem kärnkraftsaggregat som är i drift i den utsträckning dessa kommer att vara tillgängliga. Till detta kommer att vindkraften har mycket goda förutsättningar att ge ett energitillskott om . Denna bedömning har gjorts av . Även en pessimistisk bedömning pekar på att vi med vindkraftens hjälp kan exempelvis ersätta huvuddelen av de som i ovanstående tabell har räknats för övrig värmekraft (oljekondensverk). Vindkraften minskar på detta sätt oljeberoendet. När det gäller energitillförsel totalt sett innebär alternativ högst samma oljeimport och kolimport som regeringens förslag. Vi har i nedanstående redovisning räknat de alternativa energikällorna som en reserv. Vissa av dem - t. ex. torven - kan användas för energiproduktion inom landet. När det gäller vindkraften marknadsförs redan små verk. Arbetet vid STU fortskrider och där beräknar man att vindkraften kan ge . Den geotermiska energin finns utvecklad i andra länder (exempelvis och ) men för del kan man inte ange någon exakt siffra på hur mycket energi som kan tillföras på detta sätt. Vi vill bara här angiva att det finns möjligheter att jordvärmen kan utnyttjas och ge värmetillskott. I övrigt finns ett flertal alternativa, förnyelsebara energikällor som måste stödjas och som kan ge tillskott eller tiden därefter. En balans över energitillförsel ter sig enligt följande: (TWh) Lutar, ved, avfall 0 (se nedan) Summa energitillförsel Procentuell årlig -5,596 Till detta alternativ kommer ett utnyttjande av de fem kämkraftsaggregat som är i drift i den utsträckning de kommer att vara tillgängliga. Därutöver kommer det tillskott som kan komma från vindkraft, torv, geotermisk energi, utnyttjad solenergi m. m. Ett av de mest effektiva sätten att utnyttja de fossila bränslena är fjärrvärmebaserad elektrisk mottryckskraft - kraft värmeverk. Till skillnad från oljekondensverk där oljans energiinnehåll endast utnyttjas för elkraftsproduktion utnyttjas oljan vid kraftvärmeanläggningar till både värmeförsörjning och elkraftsproduktion. Verkningsgraden i ett oljekondensverk ligger kring 40 96 medan den i ett kraftvärmeverk är 85-90 96. I propositionen jämförs kärnkraft med oljekondensverk - både ekonomiskt och i andra avseenden. Som framgår av ovanstående är detta en ointressant jämförelse. Alternativ äratt bygga ut kraftvärmeverk och utnyttja industriellt mottryck. genomförde en inventering av större tätorter i landet för att utröna möjligheterna för utbyggnad av fjärrvärme kombinerad med elproduktion - kraftvärmeverksutbyggnad. Man kom fram till att en effektutbyggnad med cirka 6 700 MW vore rimlig . Detta bör ge elkraft och värme. Regeringen har här räknat med en utbyggnad till cirka 3 000-3 500 MW. Detta ger elenergi 1985 enligt regeringens bedömning. Det finns ett flertal fördelar med (järrvärmeutbyggnaden. Främst innebär denna satsning på fjärrvärme ett effektivare utnyttjande av oljan. Själva fjärrvärmenätets utbyggnad underlättar också avsevärt ett utnyttjande av industrins spillvärme. Det rör sig om mycket stora mängder energi som kan tillvaratas på detta sätt. Det finns redan exempel på detta i bl. a. och de planer som finns för ett utnyttjande av 80:s spillvärme för uppvärmning i . Ett effektivt utnyttjande av industrins spillvärme för uppvärmning skulle innebära ett bättre utnyttjande av tillgängliga energiresurser. En ytterligare fördel med kraftvärmeutbyggnad och fjärrvärmeutbyggnad kontra investeringar i kärnkraft är att fjärrvärmeutbyggnaden ger mer decentraliserade arbetstillfällen. Byggandet i allmänhet och det kommunala byggandet har minskat och en fjärrvärmeutbyggnad skulle vara positiv för byggnadsarbetarkåren och sysselsättningen. Kraftvärmeutbyggnaden finansieras genom kommunerna. Det är därför av största vikt att landets kommuner ges möjligheter att finansiellt klara en fjärrvärmeutbyggnad. Kostnadsmässigt ligger den elkraft som produceras i kraftvärmeanläggningar i nivå med de kostnader som officiellt beräknats för kärnkraften. Man räknar då med relativt låga kostnader för kärnkraften. Vid ett lågt utnyttjande av kärnkraft blir elkraftsproduktion billigare i kraft värmeanläggningar än med kärnkraft. Under förutsättning att investeringskapital kan frigöras för dessa investeringar är det rimligt att kraftvärmeut byggnaden kan ge elkraft och värme . de skilda verkningsgrader den enskilda oljepannan och fjärrvärmeverket har innebär en sådan k raft värmeutbyggnad en besparing av tillförd olja i storleksordningen för den värme som skall framställas. Vi har tidigare i motionen redovisat grunderna för ställningstagande till den framtida energiförsörjningen. När det gäller en något mer omfattande diskussion kring riskerna med kärnkraft vill vi hänvisa till den motion som lämnades (1975:905). Här pekar vi återigen enbart på de väsentligaste problemen med kärnkraft: - katastrofer vid kärnkraftverk eller upparbetningsanläggningar - lagring och bevakning på lång sikt av radioaktivt avfall - olyckor och sabotage vid transport av kärnbränsle och radioaktivt avfall - säkerhetspolitiska konsekvenser av plutoniumspridningen - spridning av plutonium genom stöld och terroraktioner - spridning av plutonium för militärt bruk - varmvattenutsläppets miljömässiga konsekvenser - riskerna med ovanjordsanläggningar vid krigsfall och sabotage. Som vi tidigare påpekat finns det god samstämmighet i bedömningen att kärnkraften skapar risker som är särskilt allvarliga. Bedömningarna av riskernas omfattning och de slutsatser som redan dras är emellertid olika. De utredningar som genomförts och som pågår i kring dessa problem är ofullständiga. De måste i flera avseenden kompletteras. Framför allt gäller detta problem kring upparbetning och lagring av avfallet. Säkerhetskraven får icke eftersättas. Det kommer alltid att vara synnerligen svårt att uppskatta riskerna för olyckor. Den senaste olyckan i visar tydligt hur den mänskliga faktorn spelar en nyckfull roll och kan få katastrofala följder och kullkasta alla statistiska prognoser rörande olycksriskerna. Branden i atomkraftverket i var nära att sluta i en katastrof. Risker för olyckor av den här karaktären kan inte beräknas. Görs en sannolikhetskalkyl blir risken försumbar så som det uttrycks i de teoretiska beräkningar som utförs. Följderna av en olycka kan bli fruktansvärda. När vi vet att det finns andra alternativa vägar för den framtida energiförsörjningen anser vi att valet är självklart: Investeringar för besparing och satsning på alternativa energikällor i stället för kärnkraftsutbyggnad. Det anförs att kärnkraften skulle ha den fördelen att den gör oss oberoende av utlandet. Industriministern uttalar sig på följande sätt i propositionen: Jag ansluter mig också till ÖEF:s m. fl. kärnkraften erbjuder en utväg ur ett i annat fall alltför ensidigt beroende av importerade energiråvaror. Det finns inget i propositionen som klart säger att regeringen avser att bygga ut hela bränslecykeln och därmed kvarstår ett mycket starkt beroende av för kärnbränsleförsörjning och av eller för upparbetning. kan även komma i fråga i dessa sammanhang. Utlandsberoendet kvarstår alltså. Regeringens förslag till kärnkraftsutbyggnad kan inte sägas utgöra en väg ut ur utlandsberoendet av energiråvaror. En intensiv forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och försöksverksamhet på alternativa energikällor ger däremot stora förutsättningar att kunna minska det starka utlandsberoendet. Kärnkraftens ekonomi bör också ställas i förgrunden. beräkningar har visat på överlägsen ekonomi för kärnkraften. De senaste uppgifterna om kärnkraftens kostnader och dess driftsegenskaper pekar åt ett helt annat håll. Det är rimligt att antaga att investeringskostnader inklusive distributionsanläggningar uppgår till /kW. Priset på kärnkraft blir då /kWh med samma beräkningsgrunder som EPU. Tar man dessutom hänsyn till de driftserfarenheter som uppvisats för ligger priset på ca /kWh (utnyttjande). Samtliga dessa beräkningar bygger på relativt fördelaktiga ekonomiska kalkyler. Det finns inga tecken som tyder på att utvecklingen i skulle vara annorlunda än den som ovan redovisats för . publicerades driftsresultaten från 1 där utnyttjandegraden endast låg på , trots att det varit i kommersiell drift och borde kommit över inkörningssvårigheterna. 1 propositionen finns inga uppgifter om de totala kostnaderna som återstår för kärnkraftsutbyggnaden för att nå 13 aggregat . Man nämner de uppgifter som EPU ger och där siffran /KWh används. Inklusive distributionsanläggningar finns det anledning att räkna med att kärnkraftsutbyggnaden kostar /KWh. På flera av de återstående aggregaten har redan betydande investeringar gjorts. Dras dessa ifrån kan den fortsatta kärnkraftsutbyggnaden beräknas kosta . Detta är det samhällsekonomiska utrymme som kärnkraftsutbyggnaden kräver fram och det belopp som vid ett stopp för fortsatt utbyggnad frigörs för investeringar för hushållning med energi och för investeringar i alternativa energikällor. I energialternativ tillkommer också ett visst kapitalbehov utöver regeringens förslag för kraftvärmeutbyggnad och installation av industriell mottryckskraft och för omdisponering av de aggregat som påbörjats men ej tagits i drift. avvisar regeringens kärnkraftspolitik. Så länge en samfälld forskar- och expertkår inte kan garantera att de allvarliga riskerna vid kärnkraftsproduktion kan bemästras på betryggande sätt, kan vi inte satsa på kärnkraften. Om inte säkerhets- och avfallsproblemen bemästras måste de fem aggregat som är i drift eller i provdrift ersättas med andra energikällor och med besparingsåtgärder. En beredskapsplan för deras gradvisa avveckling måste därför nu göras upp. Denna plan skall innehålla de praktiska och ekonomiska åtgärder som måste sättas in vid avvecklingen av anläggningarna och för den personal som är knuten till driften av dessa fem aggregat. De åtgärder som krävs för att kompensera energibortfallet vid avvecklingen täcks redan in i de förslag som framförs i denna motion. Genomförs energipolitiska program kommer energiförsörjningen att tryggas även utan dessa fem aggregat. De övriga sex anläggningar som riksdagsmajoriteten beslutat om måste disponeras för annan användning. En utredning om vilka alternativa användningsområden som kan tänkas för vart och ett av aggregaten där byggnationen påbörjats måste genomföras. En övergång till oljekondenskraftverk som för är däremot inte aktuell eftersom energiprogram inte innebär någon utbyggnad av oljekondenskraften. Däremot kan en kraftfull utbyggnad av kraftvärmeverk och fjärrvärme som utnyttjar olja ungefär dubbelt så effektivt som oljekondensverken komma i fråga. När det gäller själva formuleringarna lagtextmässigt vill vi upprepa det förslag som reserverade sig för vid riksdagsbehandlingen . Förslag till Lag om viss inskränkning i rätten att meddela tillstånd enligt atomenergilagen (1956:306). Härigenom förordnas, att sådant tillstånd att uppföra eller driva atomreaktor eller anläggning som avses i 2 § atomenergilagen (1956:306) icke får lämnas. Dessutom bör lagen medge undantag för de aggregat som redan är "nedsmittade med radioaktivitet, dvs. I och II, I och II samt . För dessa aggregat skall den föreslagna beredskapsplanen gälla. Regeringens förslag innebär en utbyggnad av vattenkraft som beräknas ge . Totalt skulle vattenkraften då ge . Vissa älvsträckor undantas tills vidare för utbyggnad, men i övrigt vill bostadsministern att regeringen skall få fullmakt i valet av utbyggnadsprojekt. Då utredningsarbetet inte är slutfört kan en sådan fullmakt inte ges. För norra är arbetet i full gång och för södra samt norra krävs kompletteringar. Med hänsyn till att klassificeringen av de aktuella älvsträckorna inte är avslutade är det inte möjligt att nu ta ställning till samtliga utbyggnadsobjekt. Utbyggnaden av vattenkraften bör ske med de begränsningar som be De älvar som finns i klass 0 är relativt okontroversiella och där finns ingen anledning till prövning. För klass I i södra och norra finns några projekt som bör ta ställning . Det gäller Viforsen, Granboforsen och I. För övriga klasser bör pröva varje utbyggnadsprojekt. På denna grund kan vi inte acceptera bostadsministerns förslag om fullmakt för älvar i klass 1 och 2. När det gäller utbyggnadens totala omfattning är det en rimlig avvägning att nå ett energitillskott på fram . Detta tillskott bör dessutom underlättas genom effektivisering och på detta sätt ökad kapacitet i redan befintliga verk. Det finns också anledning att återuppta driften i vissa-äldre kraftverk och installera smärre aggregat som kan ge lokala tillskott av elenergi. Vi vill dessutom betona att har större möjligheter att se hur snabbt de alternativa energikällorna kan ge ett tillskott som kan begränsa vattenkraftsutbyggnaden ytterligare. Lutar, ved och avfall Inom skogsindustrin finns stora möjligheter till ett ekonomiskt utnyttjande av internt tillfört bränsle i form av lutar och bark. Enligt uppgifter från Svenska pappers- och cellulosaingenjörsföreningens årsmöte kan vid dagens produktion en ökning åstadkommas. EPK trycker också på möjligheterna till ett bättre utnyttjande av de interna bränslena. Det är väsentligt att i detta sammanhang betona miljövårdskraven som i sig i vissa fall verkar för en högre energianvändning inom skogsindustrin. Det gäller att lå en samhällelig sammanvägning av samtliga dessa faktorer. Lutar och ved gav år . Det är väsentligt att ta till vara skogens och skogsindustrins avfall som fiberråvara. Med den utveckling skogsindustrin förväntas få och trots den övergång till mekanisk massa som beräknas är det rimligt att räkna med ett högre energitillskott från lutar och avfall än de som regeringen beräknat för . Tillsammans med ett utnyttjande av andra avfallsprodukter, såsom hushållsavfall samt handels- och industriavfall, bör åtminstone kunna erhållas från lutar, ved och avfall. Industrins mottryckskraft har inte byggts ut i tillräcklig omfattning p. g. a. svårigheterna att finansiera denna utbyggnad. Elpriserna har legat alltför lågt och industrin har haft andra lönsamma investeringar att göra. Med hänsyn till de förändrade elpriserna och ökningen av elskatten samt med en stimulans till utbyggnad av den industriella mottryckskraften bör denna kunna ge . Detta motiveras av bl. a. de särskilda investeringsstimulanser som vi har föreslagit i tidigare avsnitt. Politik för alternativ energiproduktion Vår målsättning för energipolitiken är att enbart förnyelsebara energikällor utnyttjas-energikällorsom ständigt återskapas. Energipolitiken måste inriktas efter detta. Vi måste se på konsekvenserna för jordens resurser och för vår miljö. Det gäller för samhället att skapa förutsättningar för en utveckling efter dessa riktlinjer. Det samhällsstöd som kärnkraften erhållit måste nu komma de förnyelsebara energikällorna till del. Ett utnyttjande av solen och dess sekundära former såsom vindkraften och ett utnyttjande av biologiska processer måste sättas som mål för energipolitiken. Många tecken tyder på att även rent kortsiktigt ekonomiskt är dessa energikällor lönsamma. Sätts dessa kalkyler sedan in i ett ekologiskt sammanhang är de förnyelsebara energikällorna överlägsna. Vindkraften har mycket stora möjligheter att bli en synnerligen betydelsefull energikälla . har utvecklingsarbetet kommit långt, och mindre vindkraftaggregat marknadsförs. Både i och utomlands finns beräkningar över vindkraftens möjliga energitillskott och dess ekonomi. Allt tyder på att en intensiv satsning på vindkraften kommer att både vara ekonomiskt motiverad och ge betydande energitillskott fram och därefter. Regeringen har i sina beräkningar över energitillförseln inte räknat med vindenergin. Det är också svårt att bedöma i vilken utsträckning regeringen är beredd att stödja utvecklingsarbetet. a. uppgifter från STU tyder på att det är rimligt att beräkna att vindkraften kan ge . 1 första hand krävs för detta 12 milj. kr. Även andra projekt bör stödjas, och rena demonstrationsanläggningar måste ges samhälleligt stöd. Detta är angeläget för att snabbt utveckla denna energikälla och öka förutsättningarna att minska oljeberoendet. 1 ett längre perspektiv beräknas vindkraften kunna ge betydligt mer än de som beräknas . Ett av problemen med vindenergin är att ett energilagringssystem måste skapas. Variationerna över året i vindstyrka sammanfaller emellertid relativt väl med elkraftsbehovet varför en smärre utbyggnad av vindkraften om inte kräver något särskilt lagringssystem. Många tecken tyder på att vindkraften inte behöver bli särskilt dyr. a. projektering vid i visar på en kapitalkostnad på /kWh. Landets torvmossar har ett mycket stort energiinnehåll. Ett maximalt utnyttjande skulle kunna täcka landets totala energianvändning . Det är emellertid inte möjligt att utnyttja mer än begränsade delar av dessa tillgångar med hänsyn till bl. a. effekterna av grundvattennivån. I forsta hand skulle torven kunna utnyttjas som energikälla medan alternativa förnyelsebara energikällor utvecklas. De säkerhetspolitiska aspekterna med frånvaron av utlandsberoende är betydelsefulla enligt överstyrelsen för ekonomiskt försvar. I jämförelse med oljan är kapitalkostnaderna något högre men å andra sidan är bränslekostnaderna lägre. Dessutom innebär utnyttjande av torv mindre svavelutsläpp än användning av oljeprodukter. De undersökningar som utförts av överstyrelsen för ekonomiskt försvar pekar på att en viss torvproduktion inom landet vore fördelaktig. har förprojekterat två verk i och där torvverk skulle ge cirka 1/. Byggnadstiden för dessa båda anläggningar från projektering till avslutad provdrift har uppskattats . Det finns stor anledning att snabbt komma i gång med försöksanläggningar. Fram måste verksamheten ha kommit så långt att en ordentlig utvärdering är möjlig. I beräknas torven ge . Det finns stora förutsättningar att torven i kan ge . Självfallet måste miljöfrågorna beaktas i sammanhanget. Ett utnyttjande av torven måste ställas mot import av olja. Den geotermiska energin - jordvärmen är en alternativ energikälla som synes erbjuda goda möjligheter till utnyttjande inom landet. I första hand gäller det att utnyttja jordvärmen för uppvärmning av lokaler. De planer som finns och försök som gjorts i bl. a. och de erfarenheter som erhållits på är ett bevis på denna energiforms möjligheter. Särskilt jämförelsen med , där en ort med 3 000 invånare redan försörjes med jordvärme, är intressant. Enligt officiella sovjetryska uppgifter har det i påträffats tillräckligt med underjordiskt varmvatten för att klara uppvärmningsbehovet för den intilliggande stadens 900 000 invånare.