mot · FY02824 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om översyn av ämnet gymnastik och idrott i skolan. Skoldebatten fördjupas och skolans målsättning breddas alltmer, inte minst har detta kommit till uttryck under den nu pågående debatten om . Ett i vårt tycke grundläggande ämne i skolan är skolgymnastiken eller den fysiska fostran. Den bör vara så utformad att eleven får en motivation för fysisk aktivitet. Den träning och kroppsövning som barn tidigt börjar med är av stor betydelse senare i livet. har forskarna vid våra högskolor visat ett allt större intresse för gymnastikämnet. Lärarhögskolorna i , och har i special uppsatser redovisat vissa forskningsresultat. Resultaten är inte på något sätt sensationella, men de visar på en del svagheter i den nuvarande utformningen. M. och G. , , har efter studier av gymnastikundervisningen i klass 8 i och årskurs 2 i gymnasiet kommit fram till följande. Undervisningens innehåll varierar kraftigt mellan lärarna. En fast studiegång, grundad på vetenskap och systematiserad lärarerfarenhet efterlyses. Det bör göras en översyn av kursplanerna för Gymnastik- och Idrottshögskolorna. Skolans lokaler och utrustning bör ställas till elevernas förfogande efter skoldagens slut. Undervisningen måste anpassas efter den enskilda elevens förutsättningar och intresse. Samundervisning bör förekomma oftare. Ämnet bör få ett mera tidsenligt namn, t. ex. idrott. Dagens tätbebyggelse, speciellt höghus, minskar barnens fria lekytor, och samhällets barnstugor och lekskolor kan inte ge fullgod ersättning. I ger endast var fjärde lekskola barnen möjlighet till en promenad utomhus, och inomhuslokalerna är för trånga för att man där skall kunna tillgodose barnens rörelsebehov. Om barnens rörelse och aktivitetsbehov inte tillfredsställes leder detta i första hand till dålig fysisk utveckling. I andra hand kan det leda till psykiska besvär såsom apati och aggression. Ett barn som har dålig fysik och dålig motorisk färdighet har ofta svårigheter i umgänget med andra barn och kan få svårigheter med den sociala anpassningen. När barnen kommer till småskolan har de bara en lektion i gymnastik under första läsåret. Av de går ofta bort till av- och påklädning av dessa barn. Till detta kommer att gymnastiken sköts av klasslärare och inte av specialutbildad gymnastiklärare. En del av dessa klasslärare har sammanlagt genomgått 50 timmars utbildning i detta ämne under sina studier vid . Gymnastikämnets metodik och målsättning skiljer sig avsevärt från andra skolämnens, och därför krävs det specialutbildning av ledarna i detta ämne. Mellan- och högstadiet har tre 40-minuterslektioner . Om man analyserar vad som sker under den tiden - med omklädning, gångtid, närvarokontroll och duschning - finner man att den effektiva tiden för träning och aktivitet uppgår til . Det finns också andra nackdelar med dessa korta gymnastiklektioner. Läraren har i många fall tröttnat på att höra eleverna klaga på att de inte hinner duscha efter träningen, vilket måste vara högst otillfredsställande. Gymnastikläraren vill inte heller ta emot anmärkningar från sina kolleger om att eleverna alltid kommer för sent till deras lektioner. Därför släpper han klassen innan det ringer ut. En genomgripande översyn av den fysiska träningen i skolan måste göras för att få den att fungera tillfredsställande. Hur skulle vi vuxna reagera om vi för fysisk träning och rekreation fick på oss, som skulle inkludera omklädning, framtagning av redskap, 20 minuters träning, påklädning och dusch och ovanpå det rusning till ett sammanträde? Inte många skulle frivilligt gå till träningshallen, inte ens de mycket intresserade. Vi vill ha lugn och trivsel när vi idrottar. Det vill skolungdomen också ha. Ett rimligt krav skulle med utgångspunkt i det ovan relaterade vara att göra gymnastiklektionerna till 60-minuterslektioner. Varifrån man skall ta kan vara svårt att avgöra. Ett sätt vore att ta av de som finns tillgängliga. Det blir under läsåret. (En 1-vt. extra räcker att göra tre 40-minuterslektioner till tre 60-minuterslektioner.) Friluftsdagarna är ju ett diskuterat kapitel, och många anser att de förfuskats och att de förfelat sitt mål. Men de skulle kunna ersättas med de fritidsaktiviteter som skall byggas in i den nya skolan enligt SIA:s intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att i enlighet med vad som anförts i motionen förlänga gymnastiklektionerna från , samt i övrigt göra en genomgripande översyn av gymnastik och idrott i skolan. () ()