ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02920 · 1975-01-24 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. om insatser av statliga företag inom lokaliseringspolitiken. Genom satsningen på utbyggnad av och 80 har utvecklingen i södra kustland blivit livlig. Främst inom Luleå-området men även inom övriga delar av den s. k. Fyrkanten räder hög aktivitet. Detta visar att det ingalunda är ödesbestämt att skall vara landets mest arbetslöshetsdrabbade län utan att kraftfulla åtgärder från samhällets sida snabbt kan förändra bilden. Detta gäller också i övriga delar av och . Staten är en stor ägare av naturtillgångar i ; skog, malm och vattenkraft. Staten har också stora investeringar i järnvägar, vägar, elkraft och industrier i norra . Nära nog genomgående för den statliga verksamheten i norr är att förädlingsgraden är låg. är alla medvetna om att arbetslösheten i stora delar av norra är besvärande hög. Enligt vår mening borde det vara naturligt att statens egna företag eftersträvar att bidraga till att statens målmedvetna satsning på aktiv lokaliseringspolitik i norra blir framgångsrik. Arbetskraft finns för utökad och längre gående förädling i de flesta verksamheter staten bedriver i norr. Målmedvetna åtgärder för längre gående förädling antingen i egen regi eller samverkan med enskilda företagare bör enligt vår mening allvarligt undersökas och vid gynnsamma undersökningsresultat bör vidareförädling utbyggas . För oss framstår det som naturligt att statens företag även genom längre gående förädling av naturtillgångar och halvfabrikat bidrager till utvecklingen i den del av landet där de verkar och där arbetslösheten är stor. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att statens företag i ökad utsträckning uppmärksammar sitt ansvar för en framgångsrik aktiv lokaliseringspolitik. PER () i Gäddvik HANS () () () i Agnäs
mot · FY02922 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om underleverantörers ställning och sociala trygghet. Inom svensk industri förekommer ett utvecklat system med underleverantörer på skilda områden. Detta system innebär många fördelar för såväl huvudleverantören som underleverantören och samhället i sin helhet. Ur lokaliseringssynpunkt är underleverantörssystemet särskilt värdefullt, men även ur småföretags-och innovationssynpunkt har systemet många förtjänster. Underleveranserna kan vara antingen av materiell typ, dvs. innebära leveranser av halvfabrikat, delar, komponenter etc. som hos det köpande företaget antingen underkastas vidarebearbetning eller blir föremål för inmontering i en färdig produkt,ellerav funktionell typ dvs. innebära leveranser av en bearbetningstek ni k - underleverantören utför vissa bearbetningsoperationer på av kunden tillhandahållet material. Denna form av underleveranser kallas ofta legotillverkning. Ökade möjligheter till produktion i ett system med huvud- och underleverantörer borde alltså stimuleras från samhällets sida.Det förutsätter emellertid att man noggrannt granskar ev. nackdelar och svårigheter med systemet och hur dessa svårigheter på ett tillfredsställande sätt skall kunna lösas. Vid ingången i ett samarbete mellan huvudleverantör och underleverantör upprättas som regel ett mycket seriöst och detaljerat avtal, som i rimlig omfattning garanterar både huvud- och underleverantör den trygghet, som är möjlig att garantera i detta sammanhang. Med den snabba utvecklingen i vårt samhälle fordras emellertid en komplettering eller omskrivning av avtalet mellan kontrahenterna. I detta läge upplever många underleverantörer sig vara i ett markant underläge förhandlingsmässigt gentemot huvudleverantören och han känner stor otrygghet, då ofta avsevärda investeringar gjorts i den produktion, som utföres åt huvudleverantören. De tillskapade trygghetslagarna för anställda har skapat ytterligare problem för underleverantörerna. Lika berättigat som det är med tryggheten åt de anställda borde det vara att söka skapa tryggare förhållanden för underleverantörerna, om systemet med underleverantörer skall kunna utvecklas ytterligare. Ur såväl samhälls- som näringslivssynpunkt anser vi detta önskvärt. För att klarlägga förhållandena mellan huvudleverantörer och underleverantörer och önskemål från bägge dessa grupper av företagare vore det önskvärt att förhållandena på detta område klarlades genom en all 1* 1975. sidig utredning av hithörande problem. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär en utredning om underleverantörernas ställning och sociala trygghet. () ()
mot · FY02923 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om lån från företagarförening för bestridande av företags kostnader för konsult. De statliga finansiella stöden till de mindre och medelstora företagen har vuxit i betydelse. Motiven för de ökade insatserna på detta område får ses mot önskvärdheten att trygga kapitalförsörjningen i utvecklingsbara företag, som saknar s. k. bankmässiga säkerheter. Härigenom kan företag ges möjligheter att utveckla sin verksamhet och skapa nya sysselsättningstillfällen. som de statliga kreditstöden ökat i omfattning och antal har kravet på insyn i och uppföljning av de företag som erhållit statligt finansiellt stöd också ökat. inrättades en expertgrupp inom med uppgift att som försöksverksamhet samordna uppföljning och bevakning av företag som erhållit statligt stöd. Denna verksamhet har främst varit inriktad på att lösa problem som uppkommit i nedläggningshotade företag. På länsplanet bär formellt ansvaret för den regionala uppföljningen. Det praktiska uppföljningsarbetet och bevakningen ombesörjs emellertid av länets företagareförening. Företagareföreningarna har här en viktig förebyggande uppgift och det åvilar dessa att följa företagens verksamhet. Genom att inhämta uppgifter om resultatutvecklingen m. m. kan företagareföreningen få varningssignaler om företag som kan förväntas hamna i svårigheter eller upphöra. De åtgärder som bör genomföras kräver oftast medverkan av utomstående expertis, vilket de små företagen i en allvarlig situation ej anser sig kunna betala. Beloppen för dessa konsultinsatser är mycket blygsamma om de ställs mot den samhällsekonomiska effekten av att sysselsättningen kan tryggas för företagets anställda. som expertgruppen i m. fl. tvingas konstatera att resurser saknas för att vända en negativ utveckling i ett företag i positiv riktning. Ju tidigare i "utförsbacken åtgärderna kan sättas in desto större är chanserna att lyckas. Ofta finns det dock hos de mindre och medelstora företagen en obenägenhet att anlita utomstående konsulter. Finns det i företaget dessutom ekonomiska svårigheter kan detta faktum också bidraga till att önskvärda åtgärder ej kommer till stånd. För att hjälpa de mindre och medelstora företagen i ett allvarligt läge föreslås vidgade lånemöjligheter varigenom företag med vikande lönsamhet skall kunna få villkorliga lån för genomförande av erforderliga konsultin Systemet skulle i princip kunna jämföras med det stöd som tillkommit för att stimulera industrin till utveckling av nya produkter och idéer. De villkorliga lånen för särskilda uppföljningsinsatser bör kunna åstadkommas genom en ändring i kungörelsen för statens hantverks- och industrilånefond. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger till känna att en ändring i kungö relsen för statens hantverks- och industrilånefond bör komma till stånd så att företagarföreningarna bereds möjlighet att bevilja villkorliga lån för genomförande av konsultinsatser för särskild uppföljning i enskilda företag. JOMAN A. () i . () i () i Ulfsbyn
mot · FY02925 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om en särskild lånefond för företagarförenings utlåningsverksamhet. Företagarföreningarnas roll såsom regionala service- och expertorgan för främst den mindre och medelstora industrin blir alltmer betydelsefull. som nya och vidgade arbetsuppgifter läggs på föreningarna har anslagen till föreningarnas administration i regel avsevärt höjts från både stat och landsting. Företagarföreningarnas kanslikapacitet har sålunda kunnat kompletteras, så att insatserna i företagen kunnat ske snabbare och med anlitande av större samlat kunnande . Denna utveckling har hälsats med tillfredsställelse av företagen själva liksom av regionala och centrala myndigheter och organisationer. De instrument, som föreningen kan verka genom, är framför allt långivning, kreditförmedling samt konsultinsatser, det sistnämnda huvudsakligen inom ramen för företagsservicen. När det gäller föreningarnas egna lån, de s. k. direktlånen, beviljas de på grundval av ingående utredningar av föreningarnas kanslier. Innan lån utbetalas skall föreskrivna säkerheter finnas. kan förflyta mellan beslut och utbetalning beroende på tidsutdräkt vid anskaffande av säkerhetshandlingarna. Det har visat sig ytterligt önskvärt att föreningarna i dessa lägen med speciella medel kan förskottera lånebelopp helt eller delvis. Också i andra lägen kan mindre lån av kortare varaktighet vara behövliga för att möjliggöra t. ex. inköp av råvara inför slutskedet innan en leverans kan ske. Även som kortvarig förstärkning av ett företags likviditet, innan betalning av genomförda leveranser kunnat erhållas, bedöms allmänt här avsedda medel kunna ha en stor effekt, i all synnerhet i perioder av kreditrestriktioner. Med hänvisning till ovanstående hemställes att anhåller om förslag hos regeringen, syftande till att varje företagarförening erhåller en särskild mindre lånefond i storleksordningen , att användas för här redovisade ändamål. () () () ()
mot · FY02926 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om redovisnigen av vinster inom och Tobaksbolaget. tillämpas inom en ordning som innebär att vinstgivande dotterföretag för över stora delar av sin vinst till moderföretaget. På detta sätt har mycket stora belopp förts över från och Tobaksbolaget till . Bidragen har varit i storleksordningen 150 milj. kr. och Tobaksbolaget inlevererade tidigare betydande belopp direkt till statskassan, och vi finner det orimligt, inte minst mot bakgrund av dessa företags speciella karaktär, att vinstmedlen nu utan hörande används för att täcka förluster inom annana statlig företagsamhet. vinst, som helt baseras på exploatering av våra naturtillgångar, bör i fortsättningen oavkortat levereras in till statskassan. Detsamma anser vi bör gälla vinsten från Tobaksbolaget, vilket i stor utsträckning fortfarande har kvar ställningen som statligt monopolföretag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar att vinsten från och Tobaksbolaget i fortsättningen inlevereras direkt till statskassan. () HANS ()
mot · FY02927 · 1975-01-24 00:00:00 — om tillstånd för politiska organisationer att anordna lotteri. De politiska partiernas möjligheter att anordna lotterier är egendomligt nog omgärdade av särbestämmelser jämfört med andra organisationer. För att politiskt parti skall få anordna rikslotteri fordras representation i . På samma sätt kan parti som är representerat i landsting eller kommunfullmäktige få anordna lotteri inom landstingsområdet eller kommunen. Kravet att tillstånd till lotteri för partipolitisk verksamhet endast skall ges parti som erhållit mandat i val till riskdag, landsting resp. kommun är ett krav utöver dem som ställs i övrigt för alla sökande organisationer. Det kan innebära att ett parti som vunnit t. ex. en omfattande representation i landets kommunner inte får någon chans att anordna rikslotteri om partiet inte är representerat i trots att alla krav i övrigt är uppfyllda. Det kan inte finnas skäl för särskild behandling av politiska organisationer. Därför bör kravet på representation i riksdag, landsting resp. kommun avskaffas. Lotteritillstånd bör beviljas politiska organisationer enligt samma villkor som gäller för övriga organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lotteriförordningen, att politiska organisationer kan erhålla tillstånd till lotteri enligt samma grunder som gäller för övriga organisationer och utan anknytning till representation i beslutande församlingar.
mot · FY02928 · 1975-01-24 00:00:00 — av om förbättrade lånevillkor för företagarförenings utlåning till småföretagare. De lån som beviljas småföretagare av företagarföreningarna löper i allmänhet , och amorteringarna påbörjas redan första året. Många småföretagare har gjort erfarenheten att inkörningskostnaderna vid start och utvidgning av verksamhet blir mycket större än de räknat med, vilket gör att företagen ofta får likviditetssvårigheter redan efter . Tillgänglig statistik visar att antalet företagshaverier, särskilt när det gäller små och medelstora företag, är förhållandevis stort . Anledningen härtill torde bl. a. vara de höga kostnaderna . Företagarföreningarna får ofta ta emot framställningar om anstånd med amorteringarna från företagare som befinner sig i början av sin verksamhet. Det är angeläget att en ändring kommer till stånd beträffande de regler som gäller för av företagarföreningarna beviljade lån. En möjlighet är att göra efter lånets tagande amorteringsfria för att därefter ha en amorteringstid . Ett annat sätt att lösa problemet är att låta lånen löpa med en amorteringstid , summan av ränta och amortering skulle vara lika stor - s. k. annuitetslån. Som en ytterligare åtgärd för att förbättra likviditeten för företagarna kan lånen av den löpande lånetiden göras räntefria. Med stöd av det anförda hemställer jag att begär att möjligheterna att förbättra lånevillkoren förde lån som ställs till företagarnas förfogande genom landets företagarföreningar utreds.
mot · FY02929 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om utvidgning av företagarföreningarnas utlåning för ökning av aktiekapital. Aktiebolagslagen förändrades i flera avseenden genom beslut av riksdag. Fr. o. m. kommer sålunda krav att ställas på att minimikapitalet skall vara . Denna betydande förändring begränsar nu i gång varande företag att driva sina företag i aktiebolagsform. Många företag tvingas då till omläggning av sin associationsform, vanligen till enskild firma, handelsbolag eller i vissa fall till kommanditbolag. Det kan också bli fråga om likvidering av företagen. Man kan alltså befara en onaturlig företagsdöd på grund av den nya lagen. För många mindre bolag, särskilt då enmansföretagen, kommer det att bli stora svårigheter att på denna korta övergångstid öka aktiekapitalet vilket i medeltal för 65 000 bolag ligger på . - från nuvarande lägsta gräns . Många företagsägare saknar belåningsbara tillgångar och kan sålunda inte genom personliga kreditet i bank öka aktiekapitalet enligt lagens bestämmelser. Rörelseresultatet är heller inte sådant att det medgiver ett uttag för att täcka den erforderliga aktiekapitalhöjningen. Genom övergång till annan företagsform förlorar företagen aktiebolagens formella fördelar, vilket kan verka hämmande på de mindre företagens utveckling. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att beslutaratt ge företagarföreningarna -genom ändring av nu gällande regler för föreningarnas låneverksamhet - möjlighet att tillhandahålla lån till mindre och medelstora företag för ökning av aktiekapitalet till det erforderliga minimibeloppet . och att tillståndet bör gälla fram och avse endast i gång varande företag.
mot · FY0293 · 1975-01-15 00:00:00 — () PER () GOTAB 75 8603 S 1975
mot · FY02931 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om regionalpolitiska insatser i kommun. är en landsdel med en omfattande jordbruksproduktion. Länet hade bland länen 1972 den näst största andelen av landets totala åkerareal. Strukturomdaningen inom jordbruksnäringen har medfört utflyttning, befolkningsminskning och betydande sysselsättningssvårigheter i flera av länets kommuner. Jämsides med dessa svårigheter har dessutom kommun, vars invånarantal uppgick till 5 242 personer, även drabbats av bestående undersysselsättning. är förvärvsfrekvensen också mycket låg. Här kan nämnas att förvärvsfrekvensen för kvinnor i åldern 15-64/år var för riket. En jämförelse mellan och visar att kvinnliga förvärvsfrekvens är högre än eller för och för . Denna besvärliga undersysselsättning med bristande arbetstillgång har med säkerhet även bidragit till platsens låga löneläge. En jämförelse mellan och riket visar att medelinkomsten var . högre för riket än i eller . för riket och . Den fortsatta strukturomdaningen inom jordbruksnäringen i kommunen -enligt lantbruksnämndens prognos kommer antalet sysselsatta i jordbruket att minska från 659 till 371 eller 44 96 - och bristen på arbetstillfällen kommer att ytterligare förvärra arbetsmarknadsläget i . Det är därför av yttersta vikt att staten genom regionalpolitiska insatser söker tillgodose kommunens berättigade krav på jämlikhet med andra kommuner i landet. Enligt vår uppfattning är det endast ganom utvecklingsfrämjande åtgärder, såsom regionalpolitiska insatser, som man från samhällets sida kan vända utvecklingen i en mera positiv riktning för kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begära» behovet att tillföra kommun nya arbetstillfällen inom industri- och servicesektorn för att åstadkomma en tillfredsställande sysselsättning måtte beaktas i den allmänna regionalpolitikens strävan att skapa jämvikt i alla delar av landet. () ()
mot · FY02932 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar m. fl. om personalpolitiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:768 hemställs 1. hos regeringen anhåller om en inventering av tänkbara beredskapsarbeten och lämplig arbetsmarknadsutbildning för tjänstemän och akademiker, 2. hos regeringen anhåller om åtgärder för att utforma ett övergripande personalpolitiskt program för hela statsförvaltningen, 3. hos regeringen anhåller att försöksverksamheten med styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar utvärderas av en kommitté med representation för de politiska partierna och arbetsmarknadens parter. () () () G. () PER () i Gäddvik 1* 1975.
mot · FY02934 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om lokaliseringslån m. m. till kommunägda företag. Enligt nuvarande bestämmelser för verksamhet kan inte företag som ägs av en stiftelse erhålla lokaliseringsbidrag eller lokaliseringslån. Samma bestämmelse har gällt för statliga företag, men de är jämställda med enskilda företag. Vi anser att det är sysselsättningsskälen som bör vara avgörande och inte ägandeförhållandena. Som bekant kan en kommun erhålla bidrag till beredskapsarbeten där också sysselsättningseffekten är avgörande. Bakgrunden till motionen är ett kommunägt företag i som ansökt om bidrag. AMS har av principskäl inte kunnat bifalla framställningen. Företaget, som arbetar inom snickeribranschen, har god ordertillgång genom den omfattande byggnadsverksamheten i Luleåområdet. sysselsätter företaget 15 personer, vilket är av stor betydelse för det industrifattiga . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag som syftar till att jämställa kommunägda företag med övriga när det gäller lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag. () () () () ()
mot · FY02940 · 1975-01-23 00:00:00 — av m. fl. om tillämpning av lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen på förtroendeman i icke kollektivavtalsslutande facklig organisation. Vid behandling av regeringens förslag till lag om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (prop. 1974:88, InU 1974:15) föreslogs kommunisterna att lagens skydds- och förmånsbestämmelser också skulle komma att omfatta andra fackliga förtroendemän än dem som utsetts av facklig organisation, som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal för de arbetstagare som berörs av förtroendemannens verksamhet. Den kommunistiska reservationen till InU:s betänkande 1974:15 avslogs av riksdagsmajoriteten. Enligt vår mening föreligger starka skäl att kravet på nytt reses. För det första måste det anses principiellt felaktigt att stifta lagar som utestänger vissa fackliga förtroendemän från lagens skydds- och förmånsbestämmelser. Det finns arbetsplatser där den lokala fackföreningen utser förhandlingsdelegationer, företagsnämndsledamöter, skyddskommittéledamöter, fackföreningsstyrelser, skyddsombud, huvudskyddsombud, lokalfunktionärer och andra fackliga förtroendemän, utan att den lokala fackföreningen slutit kollektivavtal med motparten. Av den anledningen omfattas dessa fackliga förtroendemän inte av den s. k. förtroendemannalagen. Förhållandet i de svenska hamnarna visar hur orimlig en sådan lagstiftning är. har slutit ett s. k. riksavtal som omfattar alla hamnarbetare i trots att den överväldigande majoriteten hamnarbetare tillhör . Detta innebär att de till detta förbund anslutna arbetarna, utgörande den absoluta majoriteten av denna yrkeskategori, genom sin fackförening inte fått sluta avtal med motparten. Härigenom blir det omöjligt att tillämpa förtroendemannalagen för de i demokratisk ordning valda fackliga förtroendemännen. Den avtalsslutande organisationen, som i många svenska hamnar helt är utan medlemmar, kan av den anledningen inte utnyttja lagens skydds- och förmånsbestämmelser. Det borde stå klart för var och en att en ändring av denna lag är en tvingande nödvändighet som bör ske med det allra snaraste. Lagens 1 § bör därför ändras så att den möjliggör även för andra fackliga förtroendemän än dem som utses av den kollektivavtalsslutande organisationen, att tillgodogöra sig lagens skydds- och förmånsbestämmelser. 1* 1975. Med stöd av det anförda föreslås att med bifall till motionen antar här nedan anförda förslag om ändring av 1 § andra stycket lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen: Med lokal arbetstagareorganisation avses i denna lag organisation som på arbetsplatsen är eller brukar vara bunden av kollektivavtal för de arbetstagare som berörs av förtroendemannens verksamhet. (vpk) i Med lokal arbetstagareorganisation avses i denna lag dels organisation som på arbetsplatsen är eller brukar vara bunden av kollektivavtal för de arbetstagare som berörs av förtroendemannens verksamhet, dels annan facklig organisation som företräder minst en femtedel av arbetstagarna pä arbetsplatsen. INGA (vpk) PER (vpk)
mot · FY02942 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om barntillsyn i samband med arbetsmarknadsutbildning. Den ökning av förvärvsverksamheten bland kvinnor som var markant har fortgått också . återfanns sålunda av samtliga kvinnor i åldern på arbetsmarknaden, vilket kan jämföras . En stor del av denna ökning inträffade . Inte minst har kvinnor med minderåriga barn i ökad omfattning gått ut på arbetsmarknaden. Kvinnorna har således väl hävdat sina anspråk på förvärvsarbete. Arbetslöshetssiffrorna visar dock på betydande variationer, regionala och andra, i fråga om kvinnornas möjligheter att finna sysselsättning. Antalet vid arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa kvinnor, som uppbar arbetslöshetsersättning, uppgick till ca 15 000. Arbetsmarknadsutbildningen har fått allt större betydelse för att underlätta för konkurrenssvaga grupper att träda ut på arbetsmarknaden. Utbildningen omfattade ca 100 000 personer under föregående år. Av dessa utgjorde kvinnorna knappt hälften. Den försöksverksamhet med arbetsmarknadsutbildning kombinerad med barntillsyn, som prövats , har vidgats och omspänner numera ett 100-tal barntillsynsplatser, fördelade på 8 orter. Endast kursdeltagare som genomgår arbetsmarknadsutbildning vid s. k. AMU-center - dvs. särskilda kurser, anordnade av - omfattas av försöksverksamheten. har i sin petitaframställning beräknat en fortsatt ökning av arbetsmarknadsutbildningen till ca 135 000 kursdeltagare. Det anges också att andelen kvinnliga kursdeltagare förväntas öka, bl. a. genom av styrelsen planerade insatser för att underlätta för hemarbetande kvinnor att förvärvsarbeta. Drygt hälften av den planerade utbildningen beräknas ske vid av särskilt anordnade kurser vid AMU-center. Mot bakgrund härav synes det ytterst angeläget att försöksverksamheten med barntillsyn i samband med arbetsmarknadsutbildning utökas så att den kan anordnas i flertalet län. En vidgning av utbildningsalternativen till att gälla alla slag av arbetsmarknadsutbildning bedöms vidare som betydelsefull för att skapa jämställdhet mellan olika grupper av kursdeltagare och för att öka möjligheterna för föräldrar att genomgå arbetsmarknadsutbildning. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att försöksverksamheten med barntillsyn i samband med arbetsmarknadsutbildning för utökas till att omfatta även kursdeltagare som genomgår utbildning utanför AMU-center. () () ()