mot · FY021382 · 1975-01-27 00:00:00 — om försöksverksamhet beträffande urval till lärarutbildning. Läraryrket utsätter sina utövare för särskilda påfrestningar. Utbildningen i yrket är också så specifik att det finns få alternativa yrkesområden för dem som visar sig inte kunna klara påfrestningarna. Det ställer särskilda krav på urvalet till läraryrket. Urvalet sker nu på grundval av kunskaper i de ämnen som utbildningen avser. Det torde råda mycket stor enighet om att ett sådant urvalsunderlag inte är tillräckligt. Det borde kompletteras med ett underlag, byggt på den inträdessökandes rent personliga egenskaper och förutsättningar att klara yrkets påfrestningar. Svårigheterna att finna metoder för att möjliggöra mätningar av den mera specifika lärarlämpligheten har gjort att man nödgats lita till metoden att, sedan utbildningen påbörjats, avlänka dem som visat sig olämpliga från fortsatt utbildning. Detta är dock från såväl den enskilde lärarkandidatens som från samhällets synpunkt en otillfredsställande metod. Svårigheterna att finna ett positivt urvalsinstrument för dessa egenskaper får dock inte avskräcka från försöken att finna ett sådant, även om arbetet för att utforma ett test- och urvalsförfarande måste bli omfattande och metoderna med hänsyn till bedömningen av vad som kan räknas till goda läraregenskaper aldrig torde kunna bli oomstridda. Självklart kan man öka säkerheten i en bedömning genom att metodiskt analysera yrkeskrav och försöka översätta dessa till vissa urvalskriterier. har i kartläggning av vissa frågor, gällande anställda inom statsunderstödd verksamhet, aktualiserade bl. a. av utbildningsutskottet (UbU 1973:44), framhållit önskvärdheten av ökad kunskap om läraryrkets krav och de därmed förknippade urvalskriterierna. Även om inga entydiga vetenskapliga resultat finns, vilka skulle kunna läggas till grund för ett testförfarande för att klarlägga viktiga läraregenskaper, finns det dock data från olika undersökningar rörande egenskaper, som relativt enstämmigt anses vara av betydelse för lärarlämplighet. Enkätundersökningar, gjorda i och bland såväl lärare och elever som skolledare, visar att sådana egenskaper som personlighet, karaktär, disciplineringsförmåga, intresse för yrket, personligt uppträdande och humor genomgående anses som kännetecknande för vad som är av betydelse för en lärare. Vissa av dessa egenskaper torde vara svåra att fastställa och mäta, andra torde det gå att ringa in. Det finns också exempel på hur man från skolmyndigheters sida vid anställning av lärare söker göra en utvärdering av de sökandes personegen skaper och yrkesmässiga kompetens genom att försöka kartlägga sådant som röst och tal, uppträdande och beteende, intellektuell vakenhet, samarbetsförmåga, förmåga att skapa disciplin och en god anda bland eleverna, förmåga att effektivt leda elever och att ge klara instruktioner. uttalade vid förra årets riksdag (UbU 1974:17) att en viktig uppgift blir att finna former för urval till lärarutbildning. Utskottet framhöll bl. a. att det i samband med tillgodoräknande i vissa fall av arbetslivserfarenhet som merit vid ansökan om inträde vid lärarhögskola borde gå att fästa avseende vid sådana arbetsuppgifter som fullgjorts i förvärvsliv, föreningsliv eller liknande och som inneburit rik och varierad kontakt med människor. Detta tangerar i varje fall försök att bedöma de mera personliga läraregenskaperna. begärde 1974 en genomgripande översyn av lärarutbildningen, innefattande också frågan om urval till denna. I direktiven lärarutbildningsutredning har dock inte denna fråga upptagits som en uppgift för de sakkunnigas bedömning. Huruvida regeringen avser att på annat sätt fullfölja begäran, undandrar sig mitt bedömande. Det är angeläget att en försöksverksamhet på området påbörjas. Det minskade antalet intagningsplatser vid lärarhögskolorna bör kunna möjliggöra att man genomför viss forskningsverksamhet samt praktiska försök i anslutning till denna genom att viss personal vid dessa högskolor engageras i verksamheten och sålunda får tillfälle att göra ett betydelsefullt arbete i en situation med minskade arbetsuppgifter i övrigt. gör den minskade intagningen av lärarkandidater det ännu mera angeläget att finna adekvata urvalskriterier. Det synes lämpligt att den inledda översynen av lärarutbildningen kompletteras med att också frågan om urval vid antagning till utbildningen görs till föremål för övervägande och försök. Med stöd av det anförda får jag hemställa att hos regeringen begär tilläggsdirektiv till lärarutbildningsutredning avseende förslag och praktisk försöksverksamhet beträffande urval till lärarutbildning.