mot · FY022152 · 1975-05-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:100 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /76, m. m. (kompletteringsproposition). Den i förhållande till det internationella konjunkturläget gynnsamma ekonomiska utvecklingen i har fortsatt . Ordersituationen inom exportsektorn påverkas visserligen successivt av den fortsatt svaga efterfrågan från de stora industriländerna, men detta har ännu inte gett utslag i den ekonomiska aktiviteten. Produktionen och sysselsättningen fortsätter tvärtom att öka som arbetslösheten är låg. står det klart att den internationella lågkonjunkturen blivit både djupare och mera utdragen än vad den har räknat med. De högt ställda förväntningarna i budgetpropositionen på en snabb omläggning av den ekonomiska politiken i expansiv riktning i de stora industriländerna har inte heller infriats. Först under allra senaste tid, då arbetslösheten i flera länder har fått en omfattning utan tidigare motsvarighet , har mera omfattande stimulansåtgärder satts in. Kampen mot arbetslösheten har på det sättet kommit i förgrunden i bl. a. , och . De mot inflationen riktade åtgärderna har fått motsvarande mindre betoning i dessa länder. Denna omläggning i den ekonomiska politiken har alltså skett på ett så sent stadium att den ännu inte gett några påtagliga resultat. För svenskt vidkommande innebär det bl. a. att industriföretagen inte kan påräkna någon märkbar förbättring i sin orderingång från utlandet . Den tidigare väntade exportökningen torde därmed i stort sett utebli. Ett definitivt omslag i den internationella konjunkturen är nu knappast att vänta förrän . De skillnader i ekonomisk aktivitet som funnits mellan och vissa större länder och början av 1975 kan delvis tillskrivas den traditionella fasförskjutningen i konjunkturförloppet mellan de stora industriländerna och mindre länder med stor utrikeshandel. i detta ligger en risk för att kommer att få ökad känning av de internationella kristendenserna. Olikheterna kan emellertid också hänföras till att fört en klart expansiv ekonomisk politik. Viktiga inslag i denna politik har bl. a. varit den s. k. minibudgeten , den tillfälliga nedsättningen av mervärdeskatten 1974 och olika åtgärder för att upprätthålla och förstärka köpkraften hos ekonomiskt svaga grupper, bl. a. pensionärer och barnfamiljer. Denna politik har i stor utsträckning utformats på grundval av breda politiska uppgörelser i , delvis i strid med regeringens ursprungliga intentioner. Skall inte riskera att på allvar dras in i den internationella lågkonjunkturen, måste mycket hög beredskap upprätthållas som gör det möjligt att med kort varsel fortsätta med insatser av samma slag. Den svaga efterfrågan på utlandsmarknaden innebär att den närmaste tidens sysselsättningsutveckling och produktion främst kommer att bestämmas av förhållandena inom landet. Flera sinsemellan motverkande tendenser gör sig här gällande. På kort sikt måste de nya löneavtalen tillmätas störst betydelse. Det tillskott av köpkraft som dessa kommer att föra med sig kommer åtminstone temporärt att medföra en kraftig påspädning av den samlade efterfrågan på varor och tjänster. Inom industrin kan investeringsbenägenheten väntas ligga kvar på en hög nivå. har också behov av att fylla på sina färdigvarulager. I motsatt riktning verkar bl. a. bostadsbyggandet och den kommunala verksamheten. Delvis är detta en följd av att verkningarna av de statliga stimulansåtgärderna nu håller på att ebba ut. Som exempel kan nämnas att den forcerade igångsättning på byggnadsområdet som följde med den tillfälliga momsbefrielsen för nybyggda bostäder har bidragit till att hålla sysselsättningen på en hög nivå. har emellertid igångsättningen legat mycket lågt. Den ekonomiska politiken måste i detta läge i första hand inriktas på att göra det möjligt för industri och övrigt näringsliv att fullfölja sina planerade investeringar. Näringslivets investeringar kommer att ha strategisk betydelse inte bara för den ekonomiska aktiviteten som helhet. Att föreliggande investeringsplaner kan fullföljas är dessutom en oundgänglig förutsättning för att det inom rimlig tid skall vara möjligt att eliminera den obalans i utrikesaffärerna som främst de höga oljepriserna har fört med sig. Därvid måste inte enbart exportföretagens investeringar ägnas uppmärksamhet. De importkonkurrerande hemmamarknadsföretagens utveckling har i detta sammanhang lika stor betydelse. Till denna företagsgrupp hör bl. a. ett mycket stort antal mindre och medelstora företag för vilka bl. a. kreditförsörjningen måste ordnas på delvis annat sätt än för storföretagen inom exportsektorn. De oförändrat höga oljepriserna innebär att alla investeringar som medverkar till att begränsa energianvändningen har en positiv verkan på bytesbalansen. Vid sidan av kapacitetsutbyggnaden inom näringslivet måste därför sådana investeringar ges företräde. Stora möjligheter att spara energi finns bl. a. inom bostadssektorn och på det kommunala området. Vid sidan av åtgärder för att främja investeringarna föreligger det ett klart uttalat behov av att på begränsade sektorer sätta in stimulansåtgärder för att förhindra friställningar. Som framhålls i den reviderade finansplanen måste bl. a. det tidigare beslutade lagerstödet utnyttjas i det syftet. Det planeringsarbete som har vidtagits med anledning av vårt tidigare krav och uttalande om upprättande av en konjunkturpolitisk beredskapsplan måste fullföljas med sikte på att göra det möjligt att med kort varsel sätta in ytterligare åtgärder. Mera omfattande stimulansåtgärder, särskilt sådana som tar sikte på att öka den privata konsumtionen, bör däremot anstå till dess att större säkerhet vunnits om den internationella utvecklingen och om verkningarna av de nya löneavtalen. Beredskapen måste hållas hög även för sådana insatser längre fram. Till de åtgärder som i det sammanhanget bör övervägas hör bl. a. en ny tillfällig sänkning av mervärdeskatten. är det enligt vår uppfattning angeläget att kompensera barnfamiljerna för större höjningar av levnadskostnaderna än tidigare väntade. Med hänsyn härtill bör den beslutade höjningen av barnbidragen med . tidigareläggas till i enlighet med de förutsättningar som gällde för beslutet. I nuvarande goda sysselsättningssituation har de direkt sysselsättningsfrämjande åtgärderna fått minskad omfattning. En nedgång i konjunkturen kan i ett första skede bl. a. väntas ge utslag i ökad ungdomsarbetslöshet. Hög beredskap är därför nödvändig för att kunna möta en sådan utveckling. Regeringen räknar med att de investeringar som med nödvändighet måste komma till stånd inom näringslivet till stor del skall kunna finansieras med medel som avsatts till arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. Därutöver föreslås i den reviderade finansplanen vissa kompletterande åtgärder, bl. a. i syfte att underlätta exportfinansieringen. Det är i detta sammanhang angeläget att framhålla att lagstiftningen om arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder endast berör ett begränsat antal storföretag, främst inom exportsektorn. Mot bakgrund härav är det nödvändigt att kreditpolitiken utformas med särskild hänsyn till hemmamarknadsföretagens och till de mindre och medelstora Vi vill också erinra om tidigare uttalande om en förstärkning av kreditkapaciteten för bl. a. de s. k. mellanhandsinstituten. fattade beslut om åtgärder för att öka industrins tillgång på långt kapital tar viss hänsyn till detta. Det har sålunda bl. a. förutsatts att överläggningar skall komma till stånd med försäkringsinstitut och andra placerare om ökad överföring av kapital till de industrifinansierande kreditaktiebolagen, däribland de institut som är speciellt inriktade på de mindre företagens försörjning med långfristigt kapital. Också den beslutade höjningen av affärsbankernas utlåningstak bör förbättra de mindre företagens möjligheter att genomföra behövliga investeringar. I den reviderade finansplanen läggs fram förslag om en friare användning av företagens vanliga investeringsfonder. Förslaget innebär att medel skall få tas i anspråk för såväl byggnadsinvesteringar som maskininvesteringar. Utanför stödområdet skall dock medel få tas i anspråk först efter särskild prövning. Förutsättningar föreligger enligt vår uppfattning för att fram till medge en fri användning av investeringsfonderna för konjunkturutjämning. Någon individuell prövning av projekt som kan väntas bli utförda under den kommande vintern anser vi sålunda inte nödvändig. Ett sådant användningssätt utgör självfallet inget avsteg från den numera allmänt accepterade ordningen, att dessa fonder bör utnyttjas i regionalpolitisk! syfte i största möjliga utsträckning. En starkt bidragande orsak till att avtalsförhandlingarna har kunnat genomföras i stort sett utan komplikationer och utan onödig tidsutdräkt utgör den uppgörelse om 1976 års skatter som träffades mellan socialdemokraterna, och . Därmed har också det viktigaste syftet med denna uppgörelse uppnåtts. har dock inte kunnat förebygga att avtalen har fått ett innehåll som går väsentligt över det tillgängliga samhällsekonomiska utrymmet. För att förhindra detta skulle det bl. a. fordrats åtgärder mot förra årets s. k. övervinster inom exportindustrin av annat slag än vad som faktiskt kom till stånd. I ett läge med vikande konjunktur kan detta komma att påverka sysselsättningen ofördelaktigt. Under alla förhållanden kan de stora nominella lönehöjningarna i förening med de kraftigt höjda statliga arbetsgivaravgifterna väntas få ett genomslag i priserna som motverkar den nedgång i inflationstakten som dämpningen i råvaruprisutvecklingen skapat förutsättningar för. På något kan detta innebära risker för det svenska näringslivets internationella konkurrensförmåga. Hur de slutna avtalen kommer att påverka det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft blir emellertid också beroende av kostnadsutvecklingen i konkurrentländerna. Dämpningen i den internationella prisutvecklingen medför i sig en förbättring av vårt lands bytesförhållande. Särskilt om den internationella konjunkturuppgången skulle låta ytterligare vänta på sig måste, som framhålls i den reviderade finansplanen, kostnadsutvecklingen ägnas stor uppmärksamhet. De senaste årens erfarenheter talar entydigt för att fortsatta snabba prishöjningar också kommer att tvinga fram nya förändringar i skattesystemet. Det är enligt vår uppfattning nödvändigt att sådana ändringar kan inordnas i en långsiktig reform av hela skattesystemet. En första förutsättning för att detta skall vara möjligt är en samordning av det utredningarbete som pågår på skatteområdet. skatteutredning, företagsskatteberedningen och kommunalekonomiska utredningen arbetar samtliga med problem som hänger nära samman med varandra. En ökad samverkan mellan dessa utredningar bör därför underlätta att få fram ett beslutsunderlag som medger en bättre och mera objektiv avvägning mellan olika beskattningsformer och att man tar hänsyn till skilda skatteformers sociala och ekonomiska konsekvenser. Lönehöjningarna och de samtidiga höjningarna av olika arbetsgivaravgifter påverkar också starkt kommunernas ekonomi. Till detta medverkar bl. a. den speciella omständigheten att kostnadsökningarna slår igenom under det att skatteunderlaget inte påverkas förrän . Detta förhållande illustrerar ytterligare behovet av samordning när det gäller det fortsatta reformarbetet på skatteområdet. Regeringen har, enligt vad som aviseras i kompletteringspropositionen, för avsikt att ta upp överläggningar med kommunerna om barnstugeutbyggnaden och dess finansiering. Vi hälsar med tillfredsställelse att sådana överläggningar nu kommit till stånd krav på detta har tidigare framförts från representanter för vårt parti i samband med diskussionerna om ett kommunalt skattestopp. Enligt vår uppfattning måste staten under alla förhållanden ta på sig ett ökat konstnadsansvar, om det skall bli möjligt att bygga ut barnomsorgen i önskvärd takt . Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid sin behandling av propositionen 1975: 100 beslutar 1. att som sin mening uttala vad som anförts i motionen beträffande en friare användning fram till av medel avsatta till investeringsfonder för konjunkturutjämning, 2. att som sin mening uttala vad som i övrigt anförts i motionen beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. () () () i Glömminge () () () i Lane-Herrestad . ÅSLING (c)