ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY022042 · 1975-04-08 00:00:00 — av m. fl. om ökat bistånd till PRR och GRUNK. Den lavinartade utvecklingen i södra har inneburit att stora områden med miljontals invånare förts in under den förvaltning som utövas av Republiken provisoriska revolutionära regering (PRR). Behovet av bistånd i form av livsmedel, medicin m. m. är utomordentligt stort. 1 Cambodja växer snabbt de områden som förvaltas av den nationella enhetsregeringen -GRUNC. Behovet av bistånd till befolkningen i de krigshärjade områdena har kraftigt växt. Då enligt uppgift från regeringen medlen är förbrukade under de anslag som kan komma i fråga för ett snabbt ökat materiellt understöd till PRR och GRUNC som återstår av /75, är det nödvändigt att ställer nya medel till förfogande. Med hänvisning till det ovan anförda och under åberopande av vad som sägs i riksdagsordningen 3 kap. 151: hemställer vi att beslutar anhålla hos regeringen om att anvisa ett understöd till PRR på 100 milj. kr. och ett understöd till GRUNC på 50 milj. kr., att uppföras på tilläggsstat för /75. (vpk) i (vpk) i (vpk) i INGA (vpk) PER (vpk) (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FY022044 · 1975-04-10 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:87 om riktlinjer för ändrad skatteadministration och taxering i första instans, m. m. Enligt det förslag till reformering av taxeringsarbetet i första instans som läggs fram i propositionen 1975:87 skall behållas som deklarationstidpunkl. På samma sätt som skall vissa kategorier av skattskyldiga ha rätt till anstånd. Anstånd skall kunna lämnas till och i vissa fall till . Rätten till anstånd har varit knuten till skyldigheten att föra räkenskaper. I det avseendet föreslås nu en inskränkning på så sätt att enbart skattskyldiga som avslutar sina räkenskaper med vinst- och förlustkonto föreslås fä rätt till anstånd. En sådan inskränkning skulle medföra stora olägenheter för bl. a. jordbrukarkåren. Ett mycket stort antal jordbrukare tillämpar nämligen efter övergången till den nya jordbruksbeskattningen den s. k. restvärdemetoden för sina avskrivningar. Räkenskaperna avslutas då i regel inte med någon vinst- och förlusträkning, men bokföringen är i övrigt av ungefär samma omfattning som vid annan bokföringsmässig redovisning. Den utformning av anståndsreglerna som föreslås i propositionen skulle leda till stora svårigheter för sådana revisions-, bokförings- och driftsbyråer som har många jordbrukare i sin kundkrets. Skilda regler för olika kategorier jordbrukare som tillämpar bokföringsmässig redovisning kommer dessutom troligen att skapa stor oklarhet bland dem som är berörda. Enligt vår uppfattning bör därför rätten till anstånd med deklarationen vara knuten till kraven på bokföringsmässig redovisning. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid sin behandling av propositionen 1975:87 beslutar att rätten till anstånd med deklarationen för rörelseidkare, jordbrukare m. fl. skall vara knuten till kraven på bokföringsmässig redovisning. . ÅSLING (c) AXEL () ()
mot · FY022046 · 1975-04-10 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:92 om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. I skatteutskottets betänkande 1973:3 har i fråga om beskattning av engångsemballage uttalats att utskottet inte anser sig kunna medverka till att en sektor av näringslivet utan förvarning utsätts för åtgärder, som radikalt förrycker förutsättningarna för dess verksamhet. Liknande synpunkter har anförts av miljökostnadsutredningen i dess delrapport (SOU 1974:44) Den i proposition 1975:92 föreslagna höjningen av avgiften på dryckesförpackningar samt produktskatten på icke kolsyrade drycker kan medföra allvarliga driftsinskränkningar vid livsmedelsindustrier, bl. a. i län. För att undvika detta är det angeläget att höjningen av förpackningsskatten görs så konkurrensneutral som möjligt samt att den nya produktskatten för icke kolsyrade drycker utformas så, att effekten inte blir drastisk. 1. att höjningen av förpackningsskatten räknas per från dryckestillverkaren utlevererad förpackning, 2. att produktskatten för drycker differentieras efter halten av fruktråvaran. GOTAB 75 9321 S 1975
mot · FY022049 · 1975-04-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:85 med förslag om tilläggsstat tili riksstaten för /75. Staten ; öar i . Landet omfattar och har 320000 invånare. Har varit föremål för invandringar och kolonisation under århundraden, varit under fenicisk och kartagisk dominans, under romarväldet och under araberna samt senare under . förläning åt Johanniterorden. blev den brittisk besittning. erhöll den inre självstyrelse och 1962 utvidgades autonomin. Två ungefär jämnstarka politiska partier - Labour, vars ordförande är Dom Mintoff, och . erhöll majoritet, liksom vid val. Av de då befintliga platserna i parlamentet tillföll 28 mandat nationalisterna och 22 mandat Labour. Vid val 1971 fick Labour en knapp majoritet och partiet har 28 av de till 55 utökade mandaten i parlamentet. I propositionen 1975:85 föreslås att på tilläggstat till riksstaten /75 som gåva till republiken skall anvisa ett anslag av . Gåvan skulle utgöra ett svenskt bidrag till upprustning av parlamentsbyggnaden i i samband med 400-årsdagen av uppförandet av denna byggnad. Gåvan skall ges i form av möbelinredning för parlamentets plenisal. Gåvor av detta slag är sällsynta. torde icke tidigare ha lämnat någon liknande till en suverän stat. Däremot har bidragit med inredningar till internationella organisationers byggnader, såsom Fredspalatset i och olika byggnader som ägs av . Som motiv för en svensk gåva till anför utrikesministern nu att en sådan skulle ligga i linje med traditionella stöd för nationella oberoendesträvanden och för befästande av en demokratisk samhällsutveckling. oberoende torde, så lång nu är möjligt att bedöma, vara tryggat. Om t. ex. en supermakt skulle hota oberoendet i fråga, torde stöd mot detta hot knappast utgöras av förekomsten av en svensk inredning av plenisalen i parlamentet. Den demokratiska samhällsutvecklingen torde också vara fast rotad på . Att gåvomedel från något håll skulle vara ägnade att påverka denna utveckling synes föga troligt, och redan en förmodan om att den demokratiska samhällsordningen skulle befästas genom gåvan är från olika synpunkter förvånande. Om , som flera andra länder, vill medverka vid minnesfirandet av byggnadens uppförande, bör detta kunna ske genom en gåva av en i dylika sammanhang mer vanlig karaktär. Med hänvisning till det anförda hemställes att avslår äskandet i propositionen 1975:85, bil. 2, om gåva till Republiken . () HANS () GOTAB 75 9328 S 1975
mot · FY022050 · 1975-04-10 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:46 om planering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism. 1 propositionen 1975:46 anges 24 områden med särskilda förutsättningar för rekreation och turism, s. k. primära rekreationsområden. Genom en sådan kartläggning av primära rekreationsområden skapas förutsättningar för samordnade insatser för tursim och rekreation. Dessa insatser kommer självfallet att ha stor betydelse för den bygd där de görs. Då stora delar av rekreationsområdena finns inom stödområdet eller andra landsdelar med vikande näringsliv kommer turistsatsningen också att ha stor regionalpolitisk betydelse. har mycket goda förutsättningar för rekreation och turism på grund av sitt omväxlande landskap och sin kulturhistoriska betydelse. och Dalslands sjöområde samt räknas också som primärt rekreationsområde. Detta är glädjande. I båda områdena har en omfattande och regional utrednings- och planeringsverksamhet pågått, och en grund för fortsatt utveckling av områdena har därvid lagts. I vad gäller kan från såväl rekreativa som regionalpolitiska skäl hävdas att en utvidgning bör ske. ligger inom inre stödområdet. Även delar av kommun, främst Ekshäradsbygden, skulle vara lämpliga som rekreationsområde. I turisthänseende förekommer redan nu ett samarbete. För rekreationsområdets framtida funktion är det därför angeläget att området samplaneras i vad gäller möjligheterna att erbjuda rekreationsmöjligheter. Regeringen är inte låst inom de angivna gränserna för rekreationsområdena. En översyn av gränserna bör ske i det fortsatta planeringsarbetet. Mot den bakgrunden bör uttala att vid den fortsatta planeringen av som primärt rekreationsområde bör området utvidgas till att omfatta hela samt Ekshäradsbygden inom kommun. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar att och delar av kommun samplaneras med som primärt rekreationsområde.
mot · FY022051 · 1975-04-15 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:57 om ett nytt system för automatisk databehandling inom folkbokförings- och beskattningsområdet. Det datasystem för folkbokföring och beskattning som i propositionen 1975:57 föreslås bli vidare utarbetat bör fylla två huvudsakliga uppgifter: att vara administrativt smidigt, säkert och inte onödigt dyrt, och att skydda medborgarnas rätt till okränkt integritet. Datainspektionen har uttalat att den från integritetssynpunkt anser att det vore att föredra, framför det förslag som framläggs i propositionen, att man med ett centralt statligt uppdateringsregister inrättade ett regionalt system för folkbokföring och beskattning. Detta framför allt med tanke på att centrala dataregister över befolkningen ger upphov till risker för den personliga integriteten, vilka man i möjligaste mån bör undvika. De praktiska och ekonomiska fördelarna av det system som föreslås i propositionen är kontroversiella. Som bekant har ett ADB-system i någon statlig administration ännu aldrig gett de ekonomiska fördelar man väntat sig av det, även om det haft andra fördelar och för den skull försvarat sin plats. Det bör också påpekas att ett så stort och invecklat ADB-system för beskattningen som här föreslås betyder att metoderna för skatteuppbörden i viss mån blir låsta , eftersom de är svårare att ändra i ett stort och invecklat centralt system än i en rad regionala. Emedan större delen av arbetet med skatteuppbörden sker regionalt och det endast är en mindre del av uppgifterna som måste hämtas, utanför regionen, torde det vara minst lika väl använda pengar att inrikta det vidare utredningsarbetet på ett regionalt system med ovanstående centrala uppdateringsregister som komplettering som att inrikta det på propositionens centralregionala system. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att det fortsatta utredningsarbetet angående nytt ADB-system för beskattningen inriktas på ett regionalt system.
mot · FY022052 · 1975-04-14 00:00:00 — av i med anledning av propositionen 1975:67 om lag om ändring i lagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m. m. I propositionen 1975:67 lämnas förslag om reglering av ansvaret för att utmed järnväg hålla stängsel till skydd för allmänheten. Kostnaderna föreslås bli delade mellan kommun och järnväg, så att kommunen svarar för och järnvägen för . 1 fråga om stängsel vid stations- eller bangårdsområden skall dock kostnaderna fördelas lika. Förslaget till kostnadsfördelning grundas på den s. k. prioritetsprincipen. har ifrågasatt denna princip och hävdaratt kostnaderna borde fördelas lika mellan järnväg och kommun. Enligt har ett inhägnat järnvägsområde stor betydelse för järnvägen för alt skydda mot olyckor och skadegörelse och för att underlätta trafikens framkomlighet och säkerhet. Enligt min mening talar starka skäl för lika fördelning av kostnaderna mellan järnväg och kommun. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att kostnaderna för anordnande, tillsyn och underhåll av stängsel vid järnväg skall till lika delar betalas av kommunen och järnvägens innehavare.
mot · FY022053 · 1975-04-15 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:77 med förslag till lag om ändring i tulltaxan (1971:920). I ovannämnda proposition föreslås ändring i tulltaxan (punkt 16.04 C), så att fisk, behandlad med enbart salt och ättika, i förpackningar med en nettovikt av skall vara fri från tull. Enligt nuvarande bestämmelser utgår tull med . Det svenska fisket befinner sig i en mycket pressad situation. Stora svårigheter föreligger att avsätta speciellt torsk och sill till acceptabla priser. De svenska fiskarna konkurrerar om marknaden med statssubventionerat fiske i de flesta länder. Här kan erinras om att t. ex. norskt fiske subventioneras med över 200 milj. kr. Brittiska fiskare har för erhållit över 60 milj. kr. extra i subventioner. I har införts importstopp för saltsjöfisk, om än tillfälligt, och har satsat 20 milj. dollar på sitt fiske. Av yttrande från över ovannämnda förslag framgår att halvfabrikat av det berörda slaget av sill framställs av flera fabrikanter inom landet av svensk sill, som fångats i och . Stora partier har fått omhändertas av prisregleringsföreningen till garantipris sedan varan först utbjudits till bl. a. beredningsindustrin men ej funnit avsättning. Att under sådana omständigheter slopa tullen på Canada-fångad sill skulle medföra en ytterligare försämring av avsättningsmöjligheterna för svenskfångad sill. 1 skrivelse, daterad , har vänt sig till statsrådet och chefen för och statsrådet och chefen för och framhållit att möjligheterna för de svenska yrkesfiskarna att klara sin fortsatta existens markant har försämrats , till stor del beroende på den alltmer ökande importen av fisk och skaldjur från utlandet. som priserna vid förstahandsförsäljningen av fisk och skaldjur sjunker och stora överskott ofta uppstår vid de svenska mottagningsplatserna, fortgår en mer eller mindre obegränsad import av samma produkter. 1 stor utsträckning sker denna import från länder med kraftigt statssubventionerat fiske, vilket är en starkt bidragande orsak till de låga importpriserna. avslutar sin skrivelse med att framhålla att det är angeläget att samhället slår vakt om det svenska fiskets fortlevnad genom införande av skyddsåtgärder i någon form. Detta uttalande vill jag kraftigt instämma Det måste alltså anses vara felaktigt avskaffa ett redan existerande skydd. Med hänvisning till ovanstående hemställes att avslår i propositionen föreslagen ändring i tulltaxan av den innebörden att fisk, behandlad med enbart salt och ättika, i förpackningar med en nettovikt av befrias från tull.
mot · FY022055 · 1975-04-15 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:98 om skatteplikt för vissa studiebidrag, m. m. I anslutning till den planerade utbyggnaden av studiestödet för vuxenstuderande och deltagare i arbetsmarknadsutbildning läggs förslag fram i propositionen 1975:98 om utformningen av skatteplikten på sådana förmåner. Det föreslagna regelsystemet har utformats så, att skatten i sin helhet skall tillfalla staten. Även den del av skatteintäkterna som rätteligen borde gå till kommunerna förs sålunda över till staten genom ett speciellt stadgande i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt. Kommuner och landsting går på så sätt miste om betydande skatteinkomster jämfört med om man hade tillämpat vanliga fördelningsprinciper. Tillväxten i det kommunala skatteunderlaget urholkas successivt. Åtgärderna har alltså samma negativa effekt på kommunernas ekonomi som de senaste årens skatteomläggningar i anslutning till lönerörelserna. Rent principiellt måste det också anses betänkligt att på ytterligare ett viktigt område sätta den kommunala beskattningsrätten ur kraft genom att låta medel som har utdebiterats med stöd av de kommunala beskattningsreglerna tillfalla staten. har tyvärr samma anordning beslutats när det gäller beskattningen av sjukpenning, stöd vid arbetslöshet och vissa andra skattepliktiga sociala förmåner. Eftersom redan skatteintäkterna från de skattepliktiga studiebidragen rör sig om betydande belopp sett från kommunalekonomisk synpunkt, anser vi att dessa skatteintäkter bör fördelas på vanligt sätt mellan stat, kommuner och landsting. Motsvarande princip bör senare få slå igenom också beträffande sjukpenning och övriga berörda skattepliktiga sociala förmåner. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1975:98 beslutar att avslå propositionen i vad avser förslaget att skatteintäkterna av skattepliktiga studiebidrag i sin helhet skall tillgodogöras statsverket. H. () . () () GOTAB 75 9348 S 1975
mot · FY022057 · 1975-04-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:37 med förslag om nytt förmånssystem för värnpliktiga m. fl. och ändringar i familjebidragsförordningen (1946:99) m. m. I propositionen 1975:37 föreslås att värnpliktiga under repetitionsutbildning och civilförsvarspliktiga skall få ersättning som anknyter till sjukpenningförsäkringen. Genom en övergång till ersättning enligt förslaget får de värnpliktiga som berörs av detta väsentligt förbättrade ersättningar vid sin tjänstgöring. Ersättningen utgör av förvärvsinkomsten och beskattas. Vi har heller inget att erinra mot att ersättningen på detta sätt betraktas som en ersättning för förlorad arbetsförtjänst. I propositionen föreslås emellertid att ersättningen skall räknas bort från det kommunala skatteunderlaget. Kommuner och landsting går på så sätt miste om betydande skatteinkomster. Vid den uppgörelse som träffats mellan regeringen och kommunförbunden om en begränsad höjning av kommunalskatterna uttalades att Regeringen och kommunförbunden är ense om största återhållsamhet i sådana politiska beslut som föranleder ökade anspråk på kommunernas utgiftsstat. I samma syfte skall skärpt uppmärksamhet ägnas de statliga myndigheternas normgivande riktlinjer och rekommendationer med hänsyn till den kommunala ekonomin. Lika viktigt som det är att uppmärksamhet ägnas åt kommunernas utgifter är det att kommunerna också till sitt skatteunderlag får räkna de inkomster som anses berättigade. Dessutom har flera förslag lagts vilka undantar liknande ersättning från det kommunala skatteunderlaget. Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställs att beslutar avslå propositionen 1975:37 i vad avser den del där det föreslås att ersättning till värnpliktiga under repetitionsutbildning och till civilförsvarspliktiga skall räknas bort från det kommunala skatteunderlaget. H. () . () i
mot · FY022062 · 1975-04-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:37 med förslag om nytt förmånssystem för värnpliktiga m. fl. och ändringar i familjebidragsförordningen (1946:99) m. m. I propositionen 1975:37 med förslag om nytt förmånssystem för värnpliktiga m. fl. a. ändrade ersättningsförmåner för civilförsvarspliktiga. Grundtanken bakom förslaget är att de civilförsvarspliktiga skall erhålla en ersättning som i stort motsvarar vad de erhåller i sitt civila arbete. Detta synes oss, inte minst mot bakgrund av att de ofta är familjeförsörjare, vara en riktig princip. Vissa civilförsvarspliktiga tjänstgör inom verkskydden, för vilka kostnadsansvaret nu ligger hos berört företag. Detta problem har tidigare behandlats av , och bl. a. framhölls i motionen 1972:443 att det ter sig naturligt att sedan verkskydden inte längre har sina uppgifter uteslutande bundna till det egna företaget utan avses kunna användas även för undsättningsinsatser utanför företaget frågan om kostnadsansvaret tas upp till omprövning. Den i propositionen föreslagna ersättningen innebär, att företagen får avsevärt ökade kostnader för verkskydden. Förslaget innebär även avsevärda administrativa svårigheter. Vid företagen finns ej uppgift om sjukpenningens storlek. I varje enskilt fall måste beloppet kontrolleras med försäkringskassa, och för företag med verksamhet på flera orter, men med centraliserad utbetalning av lönerna kommer det föreslagna ersättningssystemet att förorsaka betydande svårigheter. När det gäller kostnadsansvaret bör även beaktas att den sjukpenningsgrundande inkomsten i många fall även är beroende av inkomster som den civilförsvarspliktige har från tjänst eller uppdrag utanför det företag vars verkskydd han tillhör. Om kostnadsansvaret flyttas över från företagen till det allmänna, skulle även detta problem bortfalla. totalförsvarsutredning har att överväga det framtida totalförsvarets inriktning och kostnader. Det vore rimligt att totalförsvarsutredningen även tog kostnadsansvaret för verkskydden under övervägande, då verkskyddens uppgifter är av stor betydelse i ett väl fungerande totalförsvar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att totalförsvarsutred ning för i uppdrag att med beaktande av vad i motionen anförts överväga frågan om det framtida kostnadsansvaret för verkskydden. HANS () () GOTAB 75 9363 S 1975
mot · FY022065 · 1975-04-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:46 om planering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism. I propositionen 1975:46 framhålls angelägenheten av att goda och prisbilliga rekreationsmöjligheter kan erbjudas. Ägandet av fritidsbostad ställer sig ofta alltför dyrt för de flesta. Ett sätt att göra fritidsboendet möjligt utan alltför stora kostnader vore att skapa bättre möjligheter att hyra fritidshus. Vi har i våra glesbygdskommuner många händiga lantbrukare som inte har full sysselsättning året om och som borde beredas möjligheter att för uthyrning uppföra fritidshus i anslutning till sin gård. Fördelen med denna form av fritidsboende förutom de ekonomiska vore att människorna kom närmare naturen utan att behöva trängas i stora tätexploaterade områden. Svårigheten är ofta att ägaren inte har möjlighet att enbart genom belåning av sin fastighet klara av finansieringen. För att lösa detta måste vidgade kreditmöjligheter skapas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om vidgade kreditmöjligheter för uppförande av fritidshus i enlighet med motionens syfte.
mot · FY022068 · 1975-04-16 00:00:00 — av herrar i och Annerås med anledning av propositionen 1975:46 om planering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism. I propositionen 1975:46 föreslås att 24 områden inom landet skall avsättas som primära rekreationsområden. Inom dessa områden skall det göras speciella satsningar på turism och friluftsliv. Inom flera av de föreslagna områdena kan turismen otvivelaktigt bidraga till att förbättra sysselsättningsläget med ett antal helårsarbeten. Så är dock inte fallet inom det föreslagna området i norra . Vid en av arrangerad näringspolitisk dag i med representanter för länsstyrelse, näringsliv och turism klargjodes att t. o. m. en mångdubbling av den nuvarande turismen inte skulle ge mer än högst något tiotal helårsarbeten. Turismen kan endast vara ett värdefullt komplement till övrigt näringsliv. Det enda som kan rädda norra från en drastisk avfolkning är en utveckling av industrin inom området. Det torde även för turismen vara angeläget att norra är en levande region. En satsning på industri och andra näringar som kan ge helårsarbeten är därför det primära för norra . Turismen får endast betraktas som ett komplement till övrigt näringsliv inom regionen. De bohuslänska fiskelägena är från såväl kulturhistorisk som arkitektonisk synpunkt unika samhällen. Dessa unika miljöer hotas emellertid av penningstarka köpare från andra håll. Den bofasta befolkningen trängs ut från de centrala delarna av dessa penningstarka köpare, som köper upp hus inom de centrala delarna av de bohuslänska skärgårdssamhällena. Lokalbefolkningen har inga möjligheter att betala de kraftiga överpriser för äldre hus som dessa utombys köpare betalar utan tvingas bygga nya hus i utkanten av samhället. Resultatet av det hela är att samhällets centrala delar förvandlats till fritidsbebyggelse och ligger döda större delen av året, och samhällets unika karaktär förändras kraftigt. Någon form av åtgärder som gör det möjligt för den bofasta befolkningen att konkurrera om bebyggelsen i skärgårdssamhällena är av behovet påkallad om den unika miljön skall räddas. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om industri och turism i norra , 2. att hos regeringen anhåller om en utredning angående åtgärder som syftar till att förhindra att bebyggelsen i fiskelägen förvandlas till fritidsbebyggelse. () ()