mot · FY02787 · 1975-01-22 00:00:00 — av herrar i Holmgården och om deltagande i nordiskt kulturellt samarbete. I Bilaga 10 till budgetpropositionen 1975,1. Internationellt-kulturellt samarbete, b) Nordiskt kulturellt samarbete avhandlar departementschefen bl. a. de språkkurser som Norrbottenskretsen av anordnar för svenska i finska språket i , och samt för finländare i svenska språket på i . anordnade Norrbottenskretsen av med stöd bl. a. av ett särskilt statligt bidrag en kurs i svenska för islänningar i anslutning till kursen i svenska för finländare på . Beträffande språkkursen för islänningar gör departementschefen följande uttalande: "Jag vill givetvis inte utesluta att kursen kan upprepas men vill inte för min del, med tanke bl. a. på den specifika anknytningen till förhållandena mellan och som kretsens språkkursverksamhet har, förorda att kursen för islänningar permanentas till ett återkommande arrangemang. Detta uttalande är överraskande och ägnat att väcka oro beträffande de svensk-isländska kulturförbindelsernas utveckling under den närmaste framtiden. Bakgrunden till språkkursen i svenska för islänningar är följande. anordnades en överläggning på i med företrädare för bl. a. allting och i . De närvarande alltingsmännen hade gjort en studieresa till för att studera glesbygdsproblem och regionalpolitik. De hade emellertid inte beretts tillfälle att i bedriva sina studier utanför . Då de besökt och där funnit, vid besök i och Finnmarks fylken, att problemen på var i många hänseenden likartade med dem som var aktuella på , fick de en redogörelse från svensk sida att i bedrevs en mycket aktiv glesbygdsplanering, som omfattade både sysselsättnings- och serviceproblem. Vidare blev islänningarna orienterade om samarbetet mellan de regionalpolitiska planeringsorganen, näringslivet och tekniska högskolan i . Överläggningen på ambassaden resulterade i att man enades om att söka utvidga samarbetet mellan och i följande hänseenden. Alltingsmännen skulle tillställas länsprogram och annat utredningsmaterial som färdigställts för att klarlägga glesbygdsproblematiken och de regionalpolitiska ambitionerna i . Samarbetsmöjligheterna mellan samt tekniska hög skolan i och universiteten på skulle närmare undersökas. Särskilt skulle man undersöka om studerande vid tekniska fakulteten vid möjligen kunde komplettera sin praktiska utbildning vid tekniska högskolan i . Som ett resultat av dessa överväganden gjorde professor . , som förestår tekniska fakulteten på , en 14-dagars resa på . Han övervar därvid 9:e nordkalottkonferensen i och hade också överläggningar med rektorerna för tekniska högskolan i samt för universiteten i och . Vid detta sammanträde, som hölls i , överenskoms att skulle ha en närmare kontakt med högskolorna på . Vidare beslöts vid sammankomsten på svenska ambassaden i , att en språkkurs i svenska för islänningar borde komma till stånd i samt att kursen borde ordnas så att islänningarna kunde få kontakt inte bara med svenskar utan också med finländare och helst också med norrmän. Det framgick att kulturkontakterna från till övriga traditionellt gick över . Med hänsyn till att samarbetet mellan de nordiska medborgarorganisationerna, inte minst genom Föreningarna insatser, utvecklats och breddats på skilda områden, så önskade man från isländsk sida direkta kontakter med bl. Det betraktades som nästan anmärkningsvärt, att ingen dittills aktualiserat språkutbildning i svenska för islänningar. Islänningarna uppgav sig ha stort behov av sådan utbildning och pekade också på angelägenheten av att det svensk-isländska lexikon, vars utgivande professor intresserat verkat för, skulle kunna färdigställas. Vidare uppgav man från islänningarnas sida, att ett sådant samarbete för islänningarna kändes som ytterst angeläget, eftersom inte hade nära grannar i samma mening som de övriga nordiska länderna. Islänningarnas önskemål upptogs av på , som hemställde hos Norrbottenskretsen av att en språkkurs i svenska för islänningar måtte anordnas i . 1 dessa underhandlingar deltog också nuvarande isländske industriministern, förre ambassadören . Kursen anordnades på med språkkursen i svenska för finländare och blev en mycket stor framgång. Både islänningar och finländare framhöll att sammanförandet av kurserna var närmast ett lyckokast. Även om kursdeltagarna hade skild undervisning, så var möjligheten att på fritid i internatförläggning konversera på svenska språket av största betydelse för såväl islänningar som finländare. Kursen för islänningar kunde komma till stånd genom tillmötesgående av den svenske utbildningsministern. Ekonomiskt bidrog också svenska samt Norrbottenskretsen av samma förening, varjämte Loftleidir och SAS lämnade bidrag till islänningarnas resor. Såväl finländarna som islänningarna har hos arrangörerna hemställt att kursen i svenska för islänningar även fortsättningsvis parallellställs med kursen i svenska för finländare. Vidare har bägge språkgrupperna hemställt, att nästa gång en kurs i något ämne för svenska deltagare också skulle anordnas. Vid sammanträde har centralstyrelsen för svenska beslutat undersöka förutsättningarna för en sådan kurs. 1 anslutning till språkkursen gjorde kursdeltagarna från en rundresa, som omfattade också norra och , för att studera kulturella förhållanden. Samtliga kursdeltagare övervar dessutom i . Förestående redovisning utvisar att språkkursen för islänningar på anordnats på begäran av islänningarna samt att det isländska önskemålet lår ses som ett resultat av de enskilda människomas önskan att lära känna de övriga nordiska ländernas språk och kultur. Då ingen tidigare sökt tillgodose detta behov av ökade kontakter mellan och , måste man anse det vara tacknämligt att Norrbottenskretsen av fått en direkt kontakt med på och med andra intressenter såväl i som på den isländska landsbygden. Det finns alla skäl att inom måttliga gränser även framgent stödja en sådan spontan medborgerlig aktivitet som det här är fråga om. Enligt vår uppfattning är den lämpligaste platsen för en språkkurs av hithörande slag. Den meningen delas också av på , lektorn i svenska språket vid , som var ledare för språkkursen samt de enskilda kursdeltagarna. Departementschefens tidigare citerade uttalande är mot denna bakgrund knappast övertygande. Det kan inte vara ett svenskt intresse att islänningarna hänvisas till , när de söker direkta kontakter med . Uttalandet i budgetpropositionen har väckt oro också därigenom att kultursekretariatet i haft mycket små möjligheter att stödja kulturella aktiviteter på . kräver ju i allmänhet att tre länder skall vara involverade i en aktivitet, innan den kan stödjas av sekretariatet. På har man goda förutsättningar att redovisa att detta krav uppfylls, men ofta är ju mycket betydelsefulla arrangemang bilaterala mellan t. ex. och när det gäller , mellan och när det gäller Tanadalen och mellan och när det gäller t. ex. samarbetet . ansåg sig inte kunna stödja islänningarnas studiebesök på , trots att detta arrangemang faktiskt berörde fyra länder. Vid i aktualiserades inrättandet av en speciell kulturfond för av avdelningschef i Fin 1 ett föredrag i uttalade den norske statsministern , att om anslutes till en gemensam marknad, så kommer de perifera regionerna att utsättas för påfrestningar och att förhållandena där i så fall måste ägnas en speciell uppmärksamhet och ges ett särskilt stöd. Med oro har man frågat sig på , om anslutning till EG kommer att psykologiskt påverka de övriga nordiska länderna till en snålare politik t. ex. gentemot . Uttalandet i statsverkspropositionen står inte i samklang med de uttalanden som statsministrarna gjort vid upprepade tillfällen, nämligen att Nordek skall ersättas med ett intensivare samarbete på . Det har aldrig ens antytts att islänningarna inte skulle vara en värdig part i detta utökade samarbete. Med stöd av ovanstående hemställes att måtte uttala, att deltagande i nordiskt kulturellt samarbete bör effektivt understödjas också av samt att medel härför ställs till förfogande i rimlig omfattning också för anordnande av framtida språkkurser i svenska för islänningar även på . () i Holmgården