mot · FZ0261 · 1975-11-12 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:57 med förslag till åtgärder för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. Sedan gammalt har den svenska ekonomin varit mycket beroende av sin utrikeshandel, och därför hardet varit naturligt att vi även varit angelägna att komma med i det internationella varuutbytet. Vårt deltagande i EFTAsammanslutningen har varit till stor fördel. Vi var därför också angelägna att inte ställas utanför EG-området. Något medlemskap blev det emellertid inte, men däremot ett handelsavtal. Under den långa tid som socialdemokratin suttit vid makten i vårt land har vi kommit att besväras av ett allt högre kostnadsläge för vår egen produktion. Den verkligt kostnadsdrivande faktorn har varit den hårda direkta beskattningen, som blivit en följd av den alltmer svällande offentliga sektorn. Sedan maximalt skatteuttag nåtts för den direkta skatten har man ökat skattetrycket genom arbetsgivaravgifter med olika benämningar. Dessa senare harblivit synnerligen besvärande för arbetsintensiva företag. Den praktiserade s. k. solidariska lönepolitiken har även verksamt bidragit till att öka kostnadsläget för de näringsgrenar som är arbetsintensiva. Tyvärr har dessa lönestegringar i mycket ringa grad medfört reallönestegringar, då den övervägande delen har disponerats av högre skatter och prisstegringar. Dessa sammantagna åtgärder har åstadkommit ett läge som medfört att många företag tvingats till nedläggelse. Regeringen synes emellertid inte ha varit särskilt påverkbar av dessa händelser, och man har inte velat höra på de varningens ord som framförts från företrädare för såväl de fackliga organisationerna som företagsledningarna. Tvärtom har det sagts att de företag som inte kan betala de höga lönerna får lägga ned och de anställda överföras till andra näringar. Undersökningar har emellertid visat att dessa friställda personer i allmänhet inte fått en bättre anställning än den tidigare, om de över huvud fått någon anställning. Våra stora exportnäringar är i allmänhet inte särskilt arbetsintensiva, varför det inte är lätt att där placera om så många. Svårigheterna har även förvärrats genom att de näringsgrenar som drabbats hårdast har haft att konkurrera med de s. k. låglöneländerna, varigenom de svenska produktionskostnaderna kommit att framstå som ännu högre. Även om svenska företag gjort sitt bästa för att åstadkomma en bättre produkt än importen och även om företagen genom rationaliseringar minskat kostnaderna, så har det naturligtvis inte kunnat undgås att många företagsnedläggelser har framtvingats. 1975/76: 61 Försämringen av konkurrensförmågan har förutom arbetslöshet medfört att god yrkeskunskap inte funnit användning samt också inneburit en avsevärd kapitalförstöring då produktionsmedlen gjorts obrukbara. Men de många företagsnedläggelserna har även inom vissa näringsgrenar skapat allvarliga beredskapsproblem med vår försörjning av livsviktiga förnödenheter. Beredskapen är ju för oss särskilt betydelsefull, då vi med vår neutralitetspolitik endast har oss själva att lita till. Vi kan inte, liksom övriga eu ropeiska industristater, förlita oss på . Hur angelägna vi än är att upprätthålla våra öppna marknader kan vi inte bortse från att det är ett livsvillkor att bevara viss produktion inom landet för att kunna befästa vår neutralitetspolitik. Det finns ingen som med fullt fog kan påstå att vi inte varit tillräckligt öppna i vår utrikeshandel. Denna öppenhet har hitintills medfört att inget annat industriland har tagit emot så stora kvantiteter per capita från som vi svenskar, vilket framgår av följande redovisning: Importen av överkläder och underkläder från ökade med 60 96 resp 76 96. Importen per capita till de olika industriländerna i från framgår av bil. För att behålla vår handlingsfrihet är det angeläget att vi av beredskapsskäi har försäkrat oss om tillgång till vapen, transportapparat, drivmedel, livsmedel, skor och kläder. När det gäller vår tillgång på skor och kläder ligger vår produktion på så låg nivå att försörjningsläget i händelse av avspärrning är allvarligt hotat. Därtill kommer det allvarliga arbetsmarknadsläget. Vår situation belyses även av att Good i meddelat sin avsikt att nedlägga tillverkningen av bilringar, varigenom över 1 000 personer blir arbetslösa. Motivet är vårt höga kostnadsläge i förening med den öppna marknaden. har tillämpat vissa begränsningar i sin import från låglöneländerna genom separata överenskommelser med vederbörande land. Dessa avtal om begränsningar har varit mycket försiktiga och torde inte 1975/76: 61 i nämnvärd grad ha påverkat konkurrensen inom landet. I dagens läge torde det finnas anledning till ytterligare sådana avtal sedan importen under innevarande år kraftigt ökat. Proposition nr 1975/76:57 ger inte fullt klarläggande uppgift om den verkliga importen, varför en sammanställning över den import på tekoområdet som förekommer i vad det gäller färdiga plagg av vävnader i bilaga fogas till denna motion (se bil. Därav framgår att importandelen är mycket stor och i flera fall närmar sig . Det är känt att slutit ett avtal med om begränsning av importen av tekoprodukter. Därmed får man förklaring till att det är en så relativt obetydlig import av lågprisvaror till dessa länder. kan rimligen inte ensam påtaga sig hur stor börda som helst av en sådan import. Vidare torde det vara dålig ekonomi att nu offra alltför mycket av vår värdefulla valuta för att införa varor, som inte sällan är av mycket låg kvalitet. Den svenska staten gör rätt avsevärda inköp av sko- och tekoprodukter. Tyvärr läggs dessa beställningar inte sällan utanför den svenska arbetsmarknaden. Sålunda är det bekant att t. o. m. en beställning på inte mindre än 30 000 skjortor gjorts på , trots att inte minst många små lönsömnadsföretag har allvarliga svårigheter med att kunna hålla sysselsättningen i gång. skall en beställning på bl. 35 000 skjortor läggas ut, men förmodligen går väl även den till utlandet. Det är obegripligt att en sådan politik kan få förekomma i vårt land. Det finns företag som specialiserat sig på att tillverka de produkter som det allmänna efterfrågar och som därför har möjlighet att göra en mycket god produkt, men som på grund av vårt höga kostnadsläge går miste om dessa beställningar. Det kan inte vara en god ekonomi att samhället med sina egna åtgärder skapar arbetslöshet. Det torde därför vara ett samhällsintresse att lägga dessa beställningar inom landet. är det inte bara de större företagen utan även många små företag och även lönsöm nadsföretag som har dålig sysselsättning, varför de statliga beställningarna skulle fylla en viss uppgift från arbetsmarknadssynpunkt. Vi yrkar därför att de statliga beställningarna framöver förläggs till vårt eget Iand. Detsamma torde kunna sägas om de mycket stora inköp som landstingsoch primärkommunerna gör, men som oftast tyvärr går till utlandet. Visserligen kan inte besluta att dessa beställningar alltid skall förläggas till vårt land. En samverkan mellan arbetsmarknadsmyndigheten och beställarna torde dock kunna åstadkommas genom en utjämning av arbetskostnaderna med statens medverkan. Det torde vara betydligt bättre ekonomi att bidraga till förhindrande av arbetslöshet än att tvingas avhjälpa en redan inträffad sådan. Därför torde under en inledning de medel som ställts till förfogande för beredskapsarbeten kunna disponeras för dylika utjämningar av arbetslönerna, så alt beställningarna i så stor utsträckning som möjligt kan placeras inom landet. Självfallet skall detta ske efter anbud, 1975/76: 61 så att full konkurrens kan upprätthållas mellan olika företag i landet. Sedan regeringen nu föreslagit att en utökning av ramen för avskrivningslån till teko-, sko- och garveriindustrierna skall ske med 40 milj.kr. torde det bli möjligt att något sänka kravet på beredskapsgraden för beviljande av sådana lån. En liberalisering av dessa bestämmelser skulle vara av stor betydelse för att kunna sänka kostnadsläget i vårt land. Den tekniska utvecklingen går fort - inte minst på konfektionsområdet - genom tillkomsten av nya uppfinningar som kräver dyrare maskiner. Med hänvisning till vad i motionen anförts får vi hemställa A. att hos regeringen i anledning av propositionen 1975/76:57 begär 1. att inom ramen för , EG och EFTA licensgivningen avseende import tillämpas effektivare och på fler varugrupper än hitintills, 2. att måtte besluta att statliga beställningar av skooch tekoprodukter under innevarande och närmast kommande budgetår placeras inom landet, 3. att måtte besluta att arbetsmarknadsmyndigheten i samarbete med ÖEF beredes möjlighet att genom utjämning av arbetskostnaderna medverka till att landstings- och primärkommunernas beställningar av sko- och tekoprodukter under innevarande och närmast kommande budgetår blir föremål för upphandling inom landet så långt som möjligt, samt att medel härför tills vidare måtte disponeras av AMS-medel, B. att måtte besluta att kraven på beredskapsgrad bör kunna sänkas i förhållande till vad som erfordras för beviljande av s. k. avskrivningslån för teko-, sko- och garveriindustrierna. HANS () () HANS NYHAGE (m) () 1975/76: 61 import i v tekoprcdukter (SITC 65 och 86) pita frar , Spanier , Jugos la i/ien, len, * o, , Hongkor g och Syd korea 1975/76: 61 Supply of cloihes (I 000 units) Mens and boys overcoals % Imports/Supply b. Womens and gilis coals % Imports/Supply Mens and bovs' jackets, blazers % Imports/Supply Mens and boys' Irousers % Imports/Supply e. Womens and girls dresses % Imports/Supply % Imports/Supply h. Shiris (61.03, 60.04) Prod. % Imports/Supply i. Brassieres Prod. % Imports/Supply