mot · FY021661 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om främjande av de mindre och medelstora företagen. De mindre och medelstora företagen spelar en betydelsefull roll i det svenska näringslivet och i samhällsekonomin. Av ca 27 000 företag beräknas ha mindre än 50 anställda. Inom sektorerna handel, hantverk, industri och service får ca 900 000 personer sin sysselsättning i företag i denna storleksordning. av de anställda inom dessa sektorer arbetar i företag med mindre än 50 anställda. Medräknat de medelstora företagen upp till 500 anställda svarar denna grupp för av den totala sysselsättningsvolymen. De mindre företagen har genom sitt antal och sin varierande produktion av varor och tjänster stor betydelse för samhällets funktion. De svarar för en mycket stor andel av servicetjänsterna, de bidrar till ett rikt sortiment av nödvändiga konsumtionsvaror och kompletteringsartiklar. För sysselsättningen har de mindre och medelstora företagen en avgörande betydelse. Detta gäller alldeles särskilt i de många mindre orterna i landet. Företagsgruppen är av väsentlig betydelse för att motverka koncentrationstendenserna i samhället. Livskraftiga mindre företag är den bästa garantin för en sund konkurrens och ett allsidigt utbud av goda varor och tjänster till lägsta prisnivå. En utveckling av denna företagssektor är den första förutsättningen för ett mer decentraliserat samhälle. De mindre företagen fyller en viktig uppgift som underleverantörer till de större företagen och till exportindustrin. Underleveranserna inom industrin beräknas uppgå till ungefär en fjärdedel av produktionsvärdet. Således är en del av de fördelar som ofta tillgodoräknas storföretagen beroende av de mindre företagens produktion och verksamhet. De mindre företagen är en god grogrund för näringslivets utveckling, även för storföretagens. svarar för en stor del av nyskapandet och är vitaliserande för hela näringslivet. Tyvärr har regeringspolitiken inte insett och rätt värderat den stora betydelse de mindre och medelstora företagen har för samhället och för ekonomin. 1 stället för att hårt satsa på att öka de mindre företagens utvecklingsbetingelser och därigenom få en kraftigt ökad sysselsättning har denna företagsgrupp missgynnats. Storföretagsamheten har rönt större intresse, vilket medfört att de mindre kommit i kläm. De har haft svårare att få erforderliga kontakter och samråd. Så förhåller det sig t. ex. när det är fråga om att utnyttja tillfälliga konjunkturstimulerande åtgärder. Det är i första hand de större företagen och de som har goda vinster med möjligheter att utnyttja skatteavdrag som i första hand får nytta av stimulanserna. Samma är förhållandet med andra stimulansavdrag, t. ex. när det gäller forskningen: det är de större och lönsamma företagen som har resurserna och möjligheterna att snabbt tillgodogöra sig de förmåner som det allmänna ställer till förfogande. De mindre företagens situation är, som framgår av ovanstående inte alls uttömmande beskrivning, oroande. Det allvarligaste i sammanhanget är den osäkerhet som gör sig gällande. Företagarna och de som eventuellt planerar att starta företag frågar sig självfallet om det finns en framtid för den mindre företagsamheten. En sådan osäkerhet påverkar planering och handlingskraft. Man fattar kortsiktiga beslut. Man avstår från satsningar och investeringar på , vilka i och för sig kan vara avgörande för företagets fortbestånd och sysselsättningens upprätthållande. Ofta lever företag på rost och röta, dvs. man använder tillgångarna som om verksamheten skulle upphöra . Den utveckling som här beskrivits har lett till att många rationella och utvecklingsbara företag har tvingats till nedläggning. Det har betytt ökad arbetslöshet och förluster i realkapital. Nyföretagandet har gått ned högst avsevärt . Detta är ett synnerligen allvarligt problem med hänsyn till det ökade behov som finns av dynamik och expansion i näringslivet och det ökade behovet av sysselsättning. Därför bör enligt vår mening en utredning studera nyföretagandets villkor och problematik och försök göras att underlätta och stimulera fler människor att etablera nya företag. En av de första och viktigaste förutsättningarna för att företagsamhet och produktion skall kunna starta och bedrivas är tillgång på kapital. Detta är också en av de svåraste frågorna att lösa för de flesta mindre företagare och för dem som vill etablera företag. Det riskvilliga kapitalet är otillräckligt, och det kanaliseras i första hand till de ekonomiskt starka företagen. Säkerhetsbestämmelserna är dessutom alltför rigorösa och ofta oöverkomliga. Det bör prövas hur man kan få ökat riskkapital till den mindre företagssektorn, t. ex. genom utveckling av systemet med den . Vidare bör prövas enklare former för andelar, aktier eller obligationer, som möjliggör att anställda eller personer i företagarens omgivning kan gå in med företagskapital. Andra primära områden som bildar trösklar för etablering och utveckling av företagsamheten är produktutveckling och marknadsföring. Sedan gammalt har företag kunnat etableras och växa upp kring en idé som en enskild person haft och successivt utvecklat. Det är svårare . Med vetskap om den betydelse som en tillväxt av den mindre och medelstora företagssektorn har för sysselsättningen och samhällsekonomin bör ökade insatser göras för att stödja uppfinnare och företagare som har idéer, lämpliga att utveckla. Avsevärt ökade möjligheter bör anvisas för forskning och utveckling. Lån bör inrättas, som kan avskrivas om produkten misslyckas men som skall återbetalas om idén kan kommersi ellt utnyttjas och säljas på marknaden. Utbildning av företagare och personal i företagsledningens omgivning är ett tredje område som måste utvecklas vidare. Företagsledarutbildningen bör mer än vad som är fallet föras in som ämne på högskolor och universitet. Man bör ta upp företagsproblematik även i gymnasieutbildningen för att väcka intresse för företagsamhet och näringsliv. De särskilda kurser som bedrivs genom S1FU och andra organ måste göras billigare och mer lättillgängliga för företagspersonal, som endast under mycket korta perioder kan ta ledigt från sitt arbete. En bred, effektiv och lättillgänglig företagsservice är av utomordentligt stort värde för de mindre företagen. Härigenom har de möjligheter att följa med utvecklingen på olika områden och utnyttja moderna arbetsmetoder. Företagarföreningarna har en stor och växande uppgift på detta område, såväl genom att själva erbjuda allsidig företagsservice som genom att initiera sökande till annan befintlig konsult- och serviceverksamhet. I andra motioner har vi tagit upp frågan om ökat stöd till företagarföreningarna. Här för vi fram önskemålet att föreningarnas verksamhet kan vidgas till flera företagsbranscher än . De varuproducerande företagen, som i huvudsak är de som får del av föreningarnas tjänster, är beroende även av en allsidig industriservice från andra företag. Det kan gälla transporter, reparationer, underhåll, m. fl. En allsidig företagsstruktur är väsentlig för näringslivets utveckling. Därför bör företagarföreningarna få möjligheter att utsträcka sin verksamhet även till nämnda företagsbranscher. En central fråga för den mindre företagssektorn är att kunna konsolidera företaget och skapa trygghet för företagets fortbestånd och för de anställda. Detta förutsätter att eget kapital kan skapas inom företaget och att man kan uppnå en viss självfinansieringsgrad. Ett sätt här är att företag kan avsätta en del av sitt årliga överskott, när sådant uppstår, till en fond, t. ex. enligt kontometoden. Uttag ur denna skall sedan kunna ske och användas för olika ändamål, t. ex. investeringar, utbildnings- och produktutvecklings- eller marknadsföringsinsatser. En dylik fond kunde tjäna som en trygghetsfond när händelser inträffar, t. ex. på grund av lågkonjunktur, strukturförändringar eller annat som ställer företaget i en svår situation. a. skulle en viss trygghet kunna skapas för fullgörande av skyldigheter som ställs i samband med trygghetslagarna. Samhällets inflytande över företagen har ökat kraftigt . Till viss del har detta blivit följden av det krav på ökat stöd och service som företagsamheten förväntat att samhället skall stå för i en alltmer komplicerad marknad och ekonomi. Men många av de lagar som stiftats har från företagen känts som en belastning, framför allt på grund av mängden nya förordningar, de ofta otillräckligt genomarbetade lagförslagen och den korta tid som företagen haft på sig att sätta sig in i bestämmelserna före ikraftträdandet. Lojala företagare har ställts i omöjliga tvångssituationer. De har inte haft tillgång till den expertis som snabbt kunnat läsa in och förbereda lagarnas efterlevnad. Inte utan anledning har företagen reagerat mot det blankettraseri som blivit följden av bestämmelser, statistik och kontroll. Enligt vår mening måste man eftersträva ett nedbringande av antalet lagar och bestämmelser, man måste ge erforderligt rådrum mellan utfärdande och ikraftträdande och man måste nedbringa antalet blanketter och uppgifter som inkrävs. I många fall bör de mindre företagen undslippa uppgifter som i huvudsak berör endast större företag. Uppgiftslämnandet måste vidare förenklas. Från företagarna har under en följd av år hävdats att de borde ha ersättning av staten för de kostnader och det arbete de lägger ner på uppgiftslämnande av olika slag. Framställningarna har avvisats med motiveringen att vissa förmåner tillkommer företagarna genom att avgifter, som skall inlevereras, ligger hos företagaren som rörelsekapital. Enligt vår mening bör dock en undersökning göras huruvida dessa förmåner täcker omkostnader och besvär. Om så inte är fallet bör någon form av ersättning utgå åtminstone för vissa arbetsuppgifter. Det måste också ske en samordning och förenkling av de olika låneformer som statliga institut administrerar. Det bör vara möjligt även för mindre företag att få erforderlig överblick över de lån och tjänster som staten genom sina organ erbjuder. En fråga som skapat ökade bekymmer och starkt missgynnat mindreföretagssektorn är de starkt ökande arbetsgivaravgifterna eller löneskatterna. De mindre företagen är som regel personalintensiva, och de får härigenom en relativt högre skattebelastning än de kapitalintensiva storföretagen. Denna orättvisa måste elimineras. Vi anser att innan någon ny höjning av löneskatterna sker måste en utredning kartlägga verkningarna för de mindre och medelstora företagen av denna skatteform. I den mån ökad skattebelastning måste läggas på företagen måste ett system som bättre tar hänsyn till bärkraften utarbetas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs1 att ger regeringen i uppdrag att utreda och lägga fram förslag för de mindre och medelstora företagens utveckling, varvid bör beaktas 1. de mindre och medelstora företagens betydelse för utveckling av ett mer decentraliserat samhälle. 2. åtgärder för underlättande av nyetablering och drift av nystartade företag, 3. åtgärder för ökad tillgång till riskkapital dels från AP-fonder, dels genom nya former av aktier, andelar eller obligationer, 1 (Se även motion 1975:1077.) 4. åtgärder för stöd till produktutveckling och marknadsföring, 5. förbättrade utbildningsmöjligheter för företagare och anställda inom företagen, 6. breddning av företagarföreningarnas verksamhet till företag som arbetar inom industriverkssektorn. . () i () i Glömminge () i Stenkyrka