ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02236 · 1975-01-21 00:00:00 — av herrar och i om avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för arbetskläder m. m. () åtog sig - bl. a. som en följd av motionen 1973:574 om rätt för inkomsttagare till avdrag för kostnad för arbetskläder - att göra en utredning i frågan. Sådan utredning avlämnades i form av en promemoria med förslag till vissa avdragsrätter i sammanhanget. Enligt förslaget medges skattskyldig, som haft kostnad för personlig skyddsutrustning och skyddskläder, avdrag härför vid sin inkomsttaxering. Vidare föreslår RSV avdragsrätt för väsentliga merkostnader som skattskyldig på grund av arbetets art fått vidkännas för anskaffning, underhåll och rengöring av andra arbetskläder än skyddskläder. RSV förutsätts skola fastställa en förteckning, upptagande för arbetstagare i olika yrkesgrupper storleken av det avdrag för merkostnader som får göras. avlämnade vi en motion till riksdag i denna fråga. Remissbehandlingen av RSV:s utredning och övervägandena i har dragit så långt ut att proposition ej hunnit avlämnas . För att öka möjligheterna till att få berörd lagstiftningsändring genomförd redan från och med upprepar vi redan nu den motion föreslagna lagtexten (se Bilaga) med den ändringen att den nya författningen skall tillämpas redan vid taxering. Med hänvisning till de synpunkter som i övrigt framför i ovannämnda promemoria hemställer vi att beslutar om ändring i kommunalskattelagen i enlighet med förslag i bilaga till denna motion. Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom forordnas, att till anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall fogas en ny punkt, betecknad 5, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anvisningar till 33 §. Avdrag medgives skattskyldig för kostnad för personlig skyddsutrustning, som varit nödvändig i hans förvärvsarbete, såsom hjälm, skyddsglasögon, hörselskydd, skodon med stålhätta o. d. Vidare äger skattskyldig rätt till avdrag för kostnad för skyddskläder, om det kan antagas att han anskaffat kläderna för att så gott som uteslutande använda dem i förvärvsarbetet. Med skyddskläder avses sådana kläder, som har särskilda skyddsegenskaper mot frätande ämnen samt mot väta, värme och kyla som icke är orsakad enbart av naturliga klimatiska förhållanden. Avdrag medgives även för väsentliga merkostnader som skattskyldig på grund av förvärvsarbetets art fått vidkännas för anskaffning, underhåll och rengöring av andra arbetskläder än skyddskläder. fastställer för varje kalenderår för arbetstagare i olika yrkesgrupper storleken av det avdrag för merkostnader som får göras. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i , och skall tillämpas första gången vid taxering.
mot · FY02237 · 1975-01-17 00:00:00 — av m. fl. om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet. Problemen kring vår energiförsörjning, vilka närmast aktualiserats genom de kraftigt höjda oljepriserna, har medfört ett nytt synsätt på vår tidigare energipolitik. är det mera nödvändigt än kanske att vi tar till vara och utnyttjar alla de energiresurser vi har inom landet för att göra oss mindre beroende av oljeimporten. Betydelsen av att inhemskt bränsle i ökad utsträckning kommer till användning på områden där detta är möjligt är det nödvändigt att framhålla. I våra skogar finns mängder av bränsle i form av klenvirke efter gallringar, hyggesavfall o. d., som inte utnyttjas men mycket väl kan användas för uppvärmning av fastigheter. Detta gäller i mycket stor utsträckning skogsavfall som inte går att sälja. Den nuvarande beskattningen av denna s. k. naturaförmån, tillsammans med den tidigare så billiga oljan, har redan medfört att många av jordbrukets och skogsbrukets fastighetsägare övergått till oljeeldning. Åtskilliga fastighetsägare finns dock kvar, vilka använder ved som bränsle för uppvärmning av sina bostäder och köksspisar. För att stimulera dessa som fortfarande finns kvar och även för att fä många andra att återgå till vedeldning, är det enligt vår mening nödvändigt att beskattningen av denna naturaförmån upphör. Denna uppvärmningsmetod som är mycket arbetskrävande - genom huggning, transporter och eldning - borde därutöver inte belastas med skatt. En ökad användning av bränsle från egen skog skulle vara till stor fördel för vår handelsbalans, för miljövården och även för skogsbruket. I syfte att uppmuntra till ett ökat tillvaratagande av ved som bränslekälla, bör lagstiftningen ändras så att användandet av bränsle från egen skog icke skall räknas som inkomst av en naturaförmån och därför ej heller beskattas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att utnyttjande av bränsle från egen fastighet ej skall räknas som beskattningsbar inkomst. () () i Vrångebäck HANS () i PER () i Gäddvik L. () i () i Agnäs N. () i Trobro . NISSER (m)
mot · FY0224 · 1975-01-10 00:00:00 — av m. fl. om erkännande av Republiken provisoriska revolutionära regering, m. m. om var en stor framgång för det vietnamesiska folket. Det har skapat fördelaktiga förutsättningar för det vietnamesiska folkets fortsatta kamp för nationellt oberoende och social och ekonomisk utveckling. Det var ett svårt nederlag för USA-imperialismen och dess hantlangare i Thieu-administrationen. som förflutit sedan avtalet undertecknades har Saigonmarionetterna, stödda och manipulerade av USA-imperialismen, ständigt fortsatt sina operationer mot de befriade områdena. De har i strid mot avtalet fortsatt att hålla mer än 250 000 personer som politiska fångar. USA-imperialismen har inte upphört att försöka göra en nykoloni och militärbas av . Den förbryter sig genom sitt verktyg Saigonjuntan ständigt mot . Saigonjuntans liv är våldet och kriget. Den skyr freden. PRR bygger upp de befriade delarna av efter de fruktansvärda och djupa sår som kriget tillfogat landet. Medan Saigonjuntan forsin existens är beroende av kriget kämpar PRR för nationellt oberoende och fred. Medan korruption och förtryck kännetecknar de områden Saigonjuntan behärskar, satsar man i de befriade områdena på social och ekonomisk uppbyggnad och folkets aktiva deltagande i samhällslivet. USA-imperialisternas och Saigonjuntans förbrytelser mot har gjort att kriget i fortfarande pågår. Det är därför nödvändigt att kräva att fullständigt och definitivt upphör med varje militärt engagemang och inblandning i inre angelägenheter. måste strikt följa . Det är också nödvändigt att Thieu-regimen internationellt isoleras. Det är en förutsättning för fred i att Thieu-regimen försvinner och ersätts med en regering i , som är beredd att korrekt tillämpa om och som förespråkar fred och nationell endräkt. Thieu-regimen utgör hindret för en lösning av de politiska problemen i . Solidariskt stöd till PRR är emellertid det bästa sättet att främja utveckling och trygga dess nationella oberoende. Detta stöd måste ges på alla plan: ekonomiskt och politiskt. Ett erkännande av PRR som Republiken rättmätiga regering är här ett viktigt bidrag. Många stater har insett detta. PRR har erkänts av 43 stater. måste sälla sig till dessa stater. måste erkänna PRR. PRR har ett avgörande stöd av folk och har befriat omkring tre fjärdedelar av landet. Alla de områden Saigonjuntan erövrade strax efter det att undertecknats har återerövrats av befrielsestyrkorna. PRR uppfyller därför reellt de krav om territoriell kontroll som från svensk sida formellt brukar anföras som ett villkor för erkännande av en regering. Med hänvisning till det anförda föreslås att måtte besluta 1. att hos regeringen hemställa att den tar initiativ till att erkänna Republiken provisoriska revolutionära regering och till att upprätta fullvärdiga diplomatiska förbindelser med denna regering, samt 2. att hos regeringen hemställa att den deklarerar att den officiellt brutit med Thieu-regimen i och att varje förbindelse med denna regim upphört. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FY02240 · 1975-01-21 00:00:00 — av herrar och i om förenkling av arbetsgivares uppgiftsskyldighet och avgiftsinbe Marknadsförande av egna idéer och självbestämmande över sitt arbete är en vanlig drivfjäder till att starta eget företag. Få väntar sig att tjäna mycket pengar genom sin företagsetablering. Talet om företagare som "utsugare bekymrar många, och allmänt efterlyses en positivare attityd från samhällets sida. har nyetableringen av företag blivit mindre. För samhället är det väsentligt att företag startas, att idéer till nya eller förbättrade produkter förverkligas och att konkurrensen på marknaden hålls levande. Kraven på företagarna får därför inte bli så höga att nyetableringarna upphör och att redan verksamma företagare tröttnar. Det har blivit allt svårare att vara företagare. Allt fler krav ställs, handlingsfriheten beskärs och många känner sig osäkra på om det finns något "existensberättigande för småföretagare. Mycket tyder på att en mer positiv attityd från samhällets sida till eget företagande och enskilda initiativ skulle kunna spela lika stor roll för att utveckla småföretagsverksamheten som subventioner och olika former av ekonomiskt stöd. Förståelse kostar så litet men kan bli den avgörande stimulansen för dem som tvekar om de skall våga starta eget företag. I företagarkretsar säger man sig sakna samhällets uppskattning. Därför övergår man till att enbart vara anställd i någon större firma och slipper mycket extraarbete - ofta på obekväm arbetstid - för samhällets räkning. Uppgiftslämningen till SCB uppfattas som "improduktivt arbete som tar en fruktansvärd tid. Många frågar sig om uppgifterna tjänar någonting till. Naturligtvis är det illa om denna kritiska inställning breder ut sig för mycket bland företagarna. Vad som kan göras från samhällets sida för att underlätta arbetsgivarnas uppgiftslämnande och avgiftsinbetalning bör naturligtvis göras. Genom försorg eller på annat sätt bör det undersökas huruvida icke betydande förenklingar kan genomföras. Därvid är det önskvärt om alla uppgifter kan lämnas på samma blankett en gång och de olika avgifterna inbetalas centralt till någon clearingmyndighet, som sedan fördelar medlen till de olika verken. Skulle det trots allt icke visa sig möjligt att genomföra en så pass omfattande rationalisering - utan det nuvarande krångliga systemet måste bibehållas - bör någon form av er 1 * Riks Jagen 1975. sättning för det administrativa besväret utgå till företagarna för deras servicetjänst åt samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om att åtgärder vidtas i syfte att ersätta, förenkla och rationalisera arbetsgivarnas uppgiftslämnande och avgiftsinbetalning. () ()
mot · FY02242 · 1975-01-21 00:00:00 — av m. fl. om rättens sammansättning vid häktningsförhandling. Justitieministern tillsatte en utredning angående översyn av häktningsbestämmelserna. Utredningen skall utreda förutsättningarna för häktning och även studera om de nuvarande reglerna för häktning kan ersättas med regler som i mindre grad än nu möjliggör godtycke vid häktningsförhandlingen. Av direktiven framgår att utredningen tyvärr inte skall se över rättens sammansättning vid häktningsförhandling. I den debatt som förts , främst bland nämndemännen, har krav framförts som innebär att rättens sammansättning vid häktningsförhandling bör vara densamma som vid huvudförhandling. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av frågan om rättens sammansättning vid häktningsförhandling. () () ()
mot · FY02244 · 1975-01-20 00:00:00 — av m. fl. om ersättningen åt tolk vid allmän domstol. Gällande regler om tolk vid allmän domstol utgår från huvudprincipen att förhandling skall förås på svenska. Tolk kan förordnas dels för den som ej behärskar svenska språket, dels för den som är allvarligt hörsel- eller talskadad. För tolkning i främmande språk anlitas s. k. allmän tolk om sådan finnes vid rätten. I annat fall förordnar rätten en språkkunnig person som är villig att biträda som tolk. Ersättning till allmän tolk utgår i dagarvode med . För annan tolk som rätten förordnar utgår arvode efter rättens prövning. utgår i arvoden på . I vad gäller tolk för hörsel- och talskadade finnes särskilda bestämmelser. I 5 kap. 6 § säges att har myndighet tillkallat annan tolk har denne rätt till dagarvode med . Arvodena betalas ut av . Dessa olikheter i ersättning för tolkar kan, som vi motionärer ser det, inte ha några sakliga motiv. Dessutom utgör detta ett hinder för de hörseloch talskadade att få de mest kvalificerade tolkarna i dessa ytterst besvärliga tolkningsuppdrag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att till bestämmelserna om tolk för hörseloch talskadade fogas en mening av samma lydelse som 52 § i förvaltningsprocesslagen om tolks rätt till ersättning för kostnad och tidspillan i syfte att jämställa tolkar för hörsel- och talskadade med övriga tolkar. () ()
mot · FY02245 · 1975-01-20 00:00:00 — om skydd för arrendator mot vissa villkor i arrendeavtal. 1 arrendekontrakt för bostadsarrende förekommer då och då paragrafer som utlovar framtida förvärv av arrenderat område, i vissa fall också försett med betalningsvillkor etc. under vilket köpet skall ske. Ett exempel på ett kontrakt av sådan art innehåller en paragraf av följande lydelse: När det 49-åriga kontraktet utgår eller om arrendatorn tidigare så önskar, dock tidigast efter kontraktets upprättande, äger arrendatorn rätt att friköpa valfri del av det arrenderade markområdet till ett överenskommet pris av 1:25 per m1 med indexberäkning enl. § 8. En sådan bestämmelse är från juridisk synpunkt värdelös eftersom formen för avtal vid köp av fastighet är i lag fastställd och indispositiv. Detta förhållande är sannolikt föga känt av en presumtiv arrendator. Han arrenderar marken, bebygger tomten, gör andra investeringar i god tro att när föreskriven tid gått till ända och avstyckning utförts etc. han skall få äganderätt till tomten på i kontraktet givna villkor. Eftersom arrendekontraktet i aktuell del icke är juridiskt bindande kan markägaren i sådant fall antingen vägra att sälja eller vid eventuell försäljning ställa helt andra villkor än i kontraktet. 1 nuläget med envars rätt att träffa avtal, och då sådant endast i vissa angivna fall är lagbundet till viss form, torde markägaren icke kunna fällas till ansvar för kontraktsbrott. Det är emellertid från såväl etisk som samhällssynpunkt fel att en markägare under falska förespeglingar skall kunna förmå en arrendator till investeringar etc. som icke leder till det slutresultat som arrendatorn i god tro varit förvissad om att nå. Hur ett sådant förfaringssätt skall förhindras, hur ett fullgott skydd för konsumenten, i detta fall arrendatorn, skall erhållas, inom vilket lagsammanhang ett sådant skydd eventuellt skulle kunna infogas m. m. kräver utredning. Det är emellertid angeläget att utredning sker och förslag framlägges. Med hänvisning till ovanstående yrkas att hemställer hos regeringen att göra utredning och framlägga förslag som skyddar arrendatorer mot i god tro antagna bestämmelser som sedermera visar sig från markägarens sida till intet förpliktande. GOTAB 75 8547 S 1975
mot · FY02248 · 1975-01-17 00:00:00 — av m. fl. om stöd åt befrielserörelse . kommunisterna har i motionerat om stöd till befrielserörelserna i kolonier. En av rörelserna, PA1GC, har tagit över statsmakten i sitt land och FRELIMO håller på att göra detsamma i . Utrikesministern aviserar i bilaga 5 till budgetpropositionen att det svenska stödet i dessa två fall har fått formen av reguljärt utvecklingssamarbete och att kraftiga höjningar kommer att ske. För det tredje området, , föreslås däremot endast ett mindre belopp för humanitärt ändamål. Detta är högst otillfredsställande. Trots att ett visst samarbete förekommer mellan MPLA och andra angolesiska organisationer i avkolonialiseringsprocessen i kvarstår det faktum att MPLA är den enda verkligt nationella och sociala befrielserörelsen i landet. Om man är beredd att stödja en utveckling som främjar oberoende och social och ekonomisk rättvisa för det angolesiska folket (prop. 1975:1 s. 64) är det helt logiskt att ge bistånd till MPLA, men en kraftig ökning bör ske. MPLA:s nya möjligheter att arbeta legalt i har dels alstrat nya behov av materiel utifrån, dels givit rörelsen kapacitet att ta emot och använda biståndet effektivare. MPLA:s arbete på att bygga upp sin organisation över hela landet ställer krav på resurser i form av kontorslokaler, skrivoch tryckutrustning m. m. Detsamma gäller arbete på att bygga upp fackförbundet och kvinnoorganisationen . Det faktum att portugisiska butiksägare lämnat afrikanska förstäder och att MPLA tagit över distributionen av livsmedel där illustrerar MPLA:s behov och kapacitet. Om MPLA får kontanta medel kan åtgärder sättas in snabbare och fördelningen av resurserna svara direkt mot det angolesiska folkets behov. 1. att anslår 25 milj. kr. tili MPLA för budgetåret 1975-1976, 2. att biståndet ges villkorslöst utan bindningar till särskilda ändamål. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FY0225 · 1975-01-10 00:00:00 — om vidgad rätt till skadeersättning åt militär personal. Bestämmelser angående livränta (inklusive uppräkning därav) till värnpliktig personal redovisas i: Förordningen angående omreglering av viss ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under militärtjänstgöring (SFS 1950:262, ändring 1953:257, 1955:363, 1962:306), samt Förordning om värdesäkring av yrkesskadelivräntor,som utgår av statsmedel m. m. (SFS 1967:920). När det gäller skadeersättning från trygghetsnämnden utgår sådan ersättning emellertid endast till statligt anställda personer i enlighet med de avtalsbestämmelser som ligger till grund för ersättningarna från denna nämnd. Detta innebär att det inom försvaret endast är fast anställd personal, ej värnpliktig personal, som bestämmelserna gäller för. Maj:ts förordning angående provisorisk förbättring av vissa ersättningar i anledning av kroppsskada, ådragen under militärtjänstgöring vid förstärkt beredskap m. m. (SFS 1946:347), stadgades att ersättningstillägg skulle utgå till personer som skadats under militärtjänstgöring . Dessa bestämmelser har sedan successivt kompletterats och förbättrats. Senast skedde detta genom bestämmelser som finns redovisade i SFS 1967:920. Högsta ersättning enligt dessa bestämmelser torde f. n. vara 1,92 x basbeloppet 8 500 = /år, som är beskattningsbart. Trots nyssnämnda förbättringar är det alltså uppenbart att de som under värnplikts och beredskapstjänstgöring skadades så svårt att deras invaliditetsgrad uppgår till tvingas leva på en oskäligt låg nivå. Deras livräntor har ju på inget sätt blivit anpassade till den inkomstutveckling de rimligen borde ha haft, om de inte hade drabbats av denna skada under militärtjänstgöring. Det synes därför finnas anledning att göra en översyn av de bestämmelser beträffande livränta m. m. som gäller för denna förhållandevis lilla men ekonomiskt hårt drabbade grupp. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos regeringen anhåller om utredning och förslag till nya bestämmelser för livräntor och annan skadeersättning till värnpliktig personal, som skadats i tjänsten .
mot · FY02250 · 1975-01-20 00:00:00 — av m. fl. om bistånd till Cambodjas nationella enhetsregering (GRUNC). Från till genomförde hemliga bombningar i Cambodja med det strategiska bomblyget från baser i . Omfattningen av dessa bombningar klargjordes i samband med utredningen om president roll i . I och med offentliga militära invasion i Cambodja blev de fortsatta bombningarna offentliga. Sedan blev Cambodja huvudmålet för bombkampanj i . Dessa bombningar riktades mot en civilbefolkning som i regel saknade effektiva skyddsrum och endast i undantagsfall hade luftvärn. De flesta mindre städer och ett okänt antal byar förstördes helt under de - till - som USA-flygets operationer pågick. Alltjämt pågår striderna i Cambodja. Mängder av människor har flytt undan kriget och trängts samman i och det fåtal större städer som ännu hålls av marionettregimen med stöd av . Inflationstakten under juntaregimen är . Även de som råkar ha ett arbete lever i misär med undantag av det lilla korrumperade skikt som profiterar på kriget och bistånd. Majoriteten av flyktingarna svälter. I det befriade området, av landets yta, har befrielserörelsen under exceptionellt svåra förhållanden sökt utveckla jordbruket och småindustrin, undervisningen och hälsovården. Men det är uppenbart att det finns ett stort hjälpbehov där och att stora biståndsinsatser är nödvändiga för befolkningen i de städer som marionettregimen nu håller så snart dessa befrias och en effektiv hjälp möjliggöres. Det framgår av budgetproposition att den haft samtal med företrädare för befrielserörelsen men att det inte anses praktiskt möjligt att lämna ett direkt humanitärt bistånd till den majoritet av landets befolkning som bor på landsbygden. Regeringen är dock, uppges det, beredd att bistå dessa befolkningsgrupper så snart förutsättningar härför skapats (s. 69). Enligt vår mening är detta inte till fyllest. Det bör vara möjligt att redan nu reservera medel för stöd till Cambodjas nationella enhetsregering (GRUNC). Med hänvisning till det anförda hemställes att under III huvudtiteln (prop. 1975:1, bilaga 5) anvisar 50 milj. kr. till Cambodjas nationella enhetsregering (GRUNC). (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FY02252 · 1975-01-21 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till . har begärt ett statsbidrag på . Den föreslagna anslagsökningen, , motiveras främst av allmän kostnadsstegring och expanderande verksamhet. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en ökning med endast . En förutsättning för att regeringens aktiva hållning i , vid nedrustningskonferensen i , vid den europeiska säkerhetskonferensen, vid den diplomatiska konferensen för en utveckling av folkrätten vid väpnade konflikter etc. skall ha framgång är att den delas och stöds av en bred folkopinion. Det är följaktligen viktigt att sådana betydelsefulla folkrörelser som fredsrörelsen inte hämmas i sin verksamhet av brist på medel. att under III . 1975:1, bilaga 5) anvisar . till för informationsverksamhet. (vpk) C.-H (vpk)
mot · FY02253 · 1975-01-21 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till familjeförsäkringsförmåner för adoptivföräldrar. Den föräldraförsäkring som trädde i kraft tillförsäkrade den av föräldrarna som huvudsakligen vårdar barnet föräldrapenning upp . Den har sedan utvidgats och gäller nu . Fosteroch adoptivföräldrar likställs med biologiska föräldrar så länge barnet är . 1 anledning av en motion till propositionen uttalades det att adoptivföräldrar och fosterföräldrar som tar emot barn i adoptionssyfte skulle likställas med biologiska föräldrar och där barnets ankomst till familjen skulle jämställas med andra barns födelse, förslagsvis till dess barnet fyllt . Utskottet uttalade som svar på motionen att frågan borde tas upp till prövning när erfarenheter vunnits av de nya bestämmelsernas tillämpning i praktiken och bl. a. vissa gränsdragningsproblem kunnat klarläggas. Vi motionärer anser att frågan nu måste få en lösning. 1 de flesta fall av adoption är barnet vid sin ankomst till hemmet mer än , och många, kanske de allra flesta, kommer ifrån andra länder. Ofta är barnen i dålig kondition. Omställningen kan dessutom vara nog så svår för ett äldre barn. Vi ser det därför som ett rättvisekrav att adoptionsföräldrar blir berättigade till föräldrapenning - inte från barnets födelse - utan från den dag då barnet kommer till familjen. Föräldraförsäkringen har fungerat , och vi anser att den utvärdering av försäkringen som familjestödsutredningen har fått i uppdrag att göra med förtur skall pröva möjligheten av förbättrade förmåner för adoptivföräldrar. Med hänvisning till det sagda hemställer vi att hos regeringen begär att familjestödsutredningen får i uppdrag att med förtur behandla frågan om förbättrade förmåner från familjeförsäkringen för adoptivföräldrar. () () i Kumla i
mot · FY02255 · 1975-01-21 00:00:00 — Motioner nr 255-260 Mot. av m. fl. om en allmän medborgarförsäkring. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:291 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning angående en allmän medborgarförsäkring. (vpk) i (vpk) i