mot · FY021623 · 1975-01-01 00:00:00 — om datateknik som hjälpmedel för demokratisering av planeringsprocesserna inom förvaltning och näringsliv. framhåller, att användningen av datatekniken väntas öka , att den är av avgörande betydelse för möjligheter att åstadkomma ekonomisk tillväxt, att den har långtgående effekter på samhällsstrukturen, på gott och ont, och att kontrollen av datorerna blir en fråga av stor politisk betydelse. som datorn naturligtvis kan vara ett praktiskt redskap ligger det en fara i den nuvarande tendensen, där datoriseringen präglar allt fler sektorer i samhället. Den information som kan översättas till dataspråk täcker inte hela verkligheten men kan komma att överbetonas. Inom vissa sektorer kan omläggning till data behöva motarbetas. Det faktum att vissa företeelser är lättare att ge modellform än andra kan leda till att man helt enkelt bortser från de mera komplicerade sociala och politiska realiteterna. Datatekniken kan på så sätt medverka (inte minst som en förment objektiv producent av resultat) till groteska felslut som vi kan iaktta. Ta exempel som transporteller regionalpolitiken, där ensidiga företagsekonomiska kalkyler fått fälla utslaget över de mest elementära mänskliga hänsyn. Modellmakaren, vare sig han är arkitekt, samhällsplanerare eller något annat, blir lätt offer för sina egna konstruktioner. Han börjar förväxla modellen och dess resultat med verkligheten. Det är en illusion att tro att man genom ytterligare raffinerande av modellerna, såsom genom införande av sociala indikatorer skulle kunna undvika dessa problem. 1 själva verket möter vi också här samhällsplaneringens grundfråga: hur skall planeringsprocessen demokratiseras? (: Datorer som instrument för social kontroll, Nordisk forum, Haefte 2 1973, s. 187 f.) Det är betydelsefullt att personliga uppgifter som den enskilde försöker hemlighålla inte kommer ut. Denna fråga om skydd för den personliga integriteten har fått stort utrymme i debatten. Men kanske viktigare är det vem som gör urvalet av data som skall lagras och för vilket syfte, vad som lagras och vad som inte lagras och varför. Det finns t. ex. inga data om bullerfarliga arbetsmiljöer, men det finns mycket intima persondata om människor som deltagit i omskolningskurser. Sammanställningar av folk- och bostadsräkningsdata görs ibland med tanke på köpcentrumbyggarna, men aldrig för byalagen och andra opinionsgrupper. Den enskilde löntagarens ekonomiska ställning kartlägges i detalj med hjälp av datatekniken, men ägostrukturen i det svenska näringslivet är undandragen datorbaserade informationssystem Planeringen av ett nytt bostadsområde skulle kunna bli en dialog mellan planerare och tilltänkta invånare inte som där medborgarinflytandet i bästa fall omfattar en statistisk bearbetning av ett grovt enkätmaterial, utan en dynamisk process där planen får en allt fastare form under ömsesidig insyn och påverkan. Man skulle få ett samspel, där teknikerna faktiskt får funktionen av att vara folkets tjänare och rådgivare. 1 pågår ett intressant experiment, s. k. aktionsforskning, vid Norsk Regnesentral. Tekniker i nära samarbete med arbetare utarbetar datasystem som skall ge de anställda uppgifter som kan ge dem inflytande bl. a. över den tekniska utvecklingen i företagen. Liknande aktionsforskning borde uppmuntras i . Regeringen föreslår ett kraftigt ökat stöd till styrelsen för teknisk utveckling (STU) för svensk dataindustri. Det är viktigt att andra grupper än de som har de stora ekonomiska resurserna ges möjlighet att utveckla datasystem försina intressen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna att STU bör initiera och stödja försök till olika aktionsforskningsprojekt för att utveckla en datateknik som bidrar till att demokratisera planeringsprocesserna inom förvaltning och näringsliv.