mot · FY02187 · 1975-01-15 00:00:00 — av i m. fl. om särskilda regionalpolitiska åtgärder för . Ang. särskilda regionalpolitiska åtgärder för I planeringsunderlag i samband med länsplan -74 redovisas en ganska mörk bild av befolkningsutvecklingen i länet. En mycket kraftig minskning förutses beträffande jord och skog, antalet yrkesverksamma minskar från 10 1970 till 6 1980 samt under 4 1990. Tillverkningsindustrin beräknas också minska från 43 1970 till 42 1980 och 36 1990. Övriga näringsgrenar minskar likaså i olika grad. Det är endast offentliga tjänster som beräknas öka kraftigt eller från 19 1970 till 28 1980 och 40 1990. Totalt leder denna bedömning till att befolkningen beräknas minska från 292 1973 till 291 1980 och 288 1990. Enligt mening måste åtgärder vidtagas för att förhindra att denna prognos slår in. Länet har sådana förutsättningar att befolkningstalet i länet bör kunna öka i samma grad som i landet i sin helhet. uttalade i samband med besluten om regionalpolitiken att landets befolkning kunde beräknas öka från 8,092 miljoner invånare till 8,494 miljoner år 1980 (genomsnitt av använda intervalltal). Det är en ökning på ca 5 96. Läggs samma procentuella ökning på skulle länet öka med 14 700 eller till ca 309 000. målsättning för länet var 310 000. Genom att invandringsöverskottet minskat kommer målsättning knappast att infrias. Detta medför att även beräknade befolkningstal får sänkas. Enligt vår mening är dock målsättning för länet på 290 000-300 000 invånare 1980 helt otillfredsställande. Målet bör vara att varje kommun i länet bör kunna räkna med viss ökning av sin befolkning. Detta är nödvändigt för att hålla befolkningsbalansen på med hänsyn till den mindre tillfredsställande åldersfördelningen med högt antal åldringar och relativt lågt antal människor i produktiv ålder. Särskilda svårigheter råder i vissa kommuner där ogynnsam åldersfördelning, låg industrialiseringsgrad och relativt stor andel yrkesverksamma i jord och skog gör att antalet arbetstillfällen är otillfredsställande. Detta är fallet särskilt för , och men även och har liknande problem. En betydande arbetslöshet råder fortfarande. Således var 2 650 kassamedlemmar utan arbete. hade denna siffra ökat med ytterligare 400.1 planeringsunderlaget för länsplan -74 påtalas dessutom den stora dolda arbetslöshet som finns i länet. beräknades denna tillsammans med den registrerade arbetslösheten till ca 10 000 personer. beräknas att överskottet på arbetskraft trots befolkningsminskningen skulle uppgå till över 8 000 personer. Vad som inger särskilda bekymmer i sammanhanget är att det är främst bland ungdom och kvinnor som arbete saknas. Det föreligger enligt beräkningarna en betydande obalans mellan den yngre arbetskraftens utbildning och arbetskraftsefterfrågans sammansättning. Av de redovisade arbetslösa var under . Ensidighet i arbetskraftsutbudet utmärker dessutom flera orter. Sammanfattningsvis är det av utomordentligt stor betydelse att länets ansträngningar för att vända utvecklingen i mer positiv riktning understödjes av statsmakterna. Vi vill därför i denna motion och i några andra, som berör andra utskott, ta upp några frågor som vi anser särskilt angelägna att föra fram till beslut. Förutom frågor som berör inrikesutskottet och vilka vi återkommer till här nedan tar vi upp vägfrågor, allmänna kommunikationer, näringspolitiska frågor, fritids- och turistfrågor m. fl. Särskilda regionalpolitiska åtgärder i vissa områden I riktlinjerna för länsplan -74 har uttalats att insatserna måste koncentreras, att man måste bygga upp robusta arbetsmarknader som har förmåga att dra till sig den välutbildade ungdomen osv. Enligt vår mening föreligger en betydande risk för att om dessa riktlinjer tillämpas alltför hårt det kan komma att gå ut över de mindre kommunerna i länet. Vi anser att de största lokaliseringspolitiska insatserna måste göras där problemen är störst. 1 har kommunerna särskilt stora svårigheter, framför allt sett i ett längre tidsperspektiv. Vi anser att det måste göras särskilda insatser i dessa områden. Således bör få i uppdrag att undersöka möjligheterna till särskilda lokaliseringsåtgärder för nya företag, förstärkta rådgivnings-, utbildnings- och finansieringsinsatser för befintlig verksamhet samt eventuellt andra åtgärder som en undersökning kan leda till. Industricentrum bör uppföras i har försök pågått på ett par orter med koncentrerad utbyggnad av industrilokaler, s. k. industricentrum, främst för tillverkande företag. Vi har tidigare föreslagit att ett sådant centrum bör uppföras även i . Från regionalpolitisk synpunkt anses industricentra ha stor betydelse. Tillgång till moderna lokaler torde vara en av de främsta faktorerna när ett företag skall bedöma olika lokaliseringsalternativ. 1 * 1975. innebära att stordriftsfördelar kan överföras även till mindre orter och mindre centralt belägna områden. De totala lokalkostnaderna torde bli lägre när man uppfor gemensamma lokaler för flera företag; det blir dessutom lägre kostnader för vägar, vatten, avlopp, elkraft etc. Vissa anordningar som telecentraler, vaktmästeri, lunchservering osv. kan anordnas gemensamt. Genom att företag kan erbjudas att hyra lokaler i stället för att själva finansiera dessa kan tillgängligt kapital i stället användas som rörelsemedel och för utvecklingsarbete, vilket kan bidra till ökad sysselsättning. Starka skäl talar enligt vår mening för att verksamhet med industricentrum påbörjas i . Försöksverksamhet med ökade näringsutvecklande och sysselsättningsskapande uppgifter för länsorgan En av de grundläggande förutsättningarna för en ökad sysselsättning är att näringslivet ges möjlighet att bygga ut sin verksamhet. För gäller detta i synnerhet de mindre och medelstora företagen. Här erfordras i första hand en uppsökande verksamhet där rådgivning och stimulerande utvecklingsarbete kan sättas in. Det fordras dessutom uppföljning med utbildning, produktutveckling och marknadsföringsåtgärder. Framför allt erfordras det bättre finansieringsmöjligheter. En sådan verksamhet bör sättas in både i syfte att utveckla redan befintliga företag och att få till stånd nybildning av företag och inlokalisering av företag utifrån. Detta senare är nödvändigt för att komplettera sysselsättningen i områden där denna är alltför ensidig men även för att vidga näringslivet i länet. arbetar med de frågor som här tagits upp. Den har i ökad omfattning kunnat angripa problemen genom att dess anslag något ökats såväl från staten som . Men även övriga myndigheter på länsplanet, i nära samarbete med näringslivsorganisationerna och företagen, deltar i ansträngningarna att öka sysselsättningen. Resurserna är dock helt otillfredsställande. Enligt vår mening borde länsorganen ha större egna resurser för att bedriva ett kraftigt utbyggnadsoch utvecklingsarbete. Länsorganen har självfallet den bästa insikten och lokalkännedomen beträffande näringsproblemen i det egna länet. De har de bästa möjligheterna att bedöma vilka åtgärder som behövs samt när och var de skall sättas in för att få bästa effekt. , alternativt ett särskilt organ med inslag från olika länsintressen, borde med hänvisning till vad ovan sagts från statsmakterna kunna tilldelas ekonomiska resurser för att själva efter eget gottfinnande inom en viss ram kunna vidtaga näringslivsstimulerande och sysselsättningsskapande åtgärder. Eventuellt borde regionala utvecklingsfonder byggas upp genom årliga anslag och lån, t. ex. från AP-fonden. Det vore av stort värde om en försöksverksamhet med en viss decentralisering av de näringspolitiska och sysselsättningsskapande åtgärderna Enligt vår mening kunde från flera synpunkter vara lämpligt område för försöksverksamhet. Försöksverksamheten kunde lämpligen stå under överinseende av . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om 1. att lämnas i uppdrag att vidtaga extra lokaliseringsinsatser i kommunerna , 2. att ett industricentrum inrättas i , 3. att försök med viss decentraliserad näringslivsutvecklande och sysselsättningsskapande verksamhet påbörjas i enligt vad som i motionen angivits. . () i () ()