ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02133 · 1975-01-16 00:00:00 — av m. fl. om höjning av spelskatten. 1 motion nr 138 till riksdag har vi föreslagit att ersättningen till övervakare skall höjas fr. o. m. för nämnda ändamål beräknas fördubblad till . För täckande av de ökande kostnaderna föreslår vi en uppräkning av de avgifter som utgår enligt spelskatteförordningen. att beslutar att 10 § i förordningen (nr 820) om skatt på spel fr. o. m. ges följande ändrade lydelse: Spelskatt utgår i fråga om 1. automatspel, för varje kalendermånad då skattskyldighet föreligger med per automat om automaten är konstruerad uteslutande för spel med tjugofemöresmynt och med per automat i annat fall, 2. roulettspel, för varje kalendermånad då skattskyldighet föreligger, med för tillstånd som innebär rätt till spel minst och med för annat tillstånd, 3. bingospel till deltagande i spelet. () (vpk) () ()
mot · FY021331 · 1975-01-17 00:00:00 — av herrar och om höjt anslag till Konstnärsstipendier. Under anslaget B 1., Konstnärsstipendier, utgår innevarande budgetår . i stipendier till olika kulturarbetargrupper. Beloppet föreslås bli höjt med . kommande budgetår, vilket i sin helhet kommer bildkonstnärerna till godo. Av anslagets stipendier är blott två specialdestinerade till kulturskribenter det är arbetsstipendier som utgår med . liksom föregående har författarfondens styrelse föreslagit att antalet stipendier för denna grupp skall ökas, i årets äskande nämns sju nya stipendierum, vilket innebär en kostnadsökning av sammanlagt . Under hänvisning till kommande betänkande rörande kulturarbetarnas ekonomiska villkor har departementschefen icke ansett sig böra tillmötesgå fondstyrelsens önskemål. Antalet kulturskribenter som på frilansbas medarbetar i dagspress, tidskrifter och vid har beräknats uppgå till ca 2 000. De utgör en garanti för allsidighet och bredd i den svenska kulturdebatten, och de är ett omistligt inslag i vårt kulturliv. De har inte bara regelmässigt betydligt lägre inkomster än sina fast anställda kolleger, de går också miste om löntagarnas sociala förmåner. Det bör nämnas att de flesta medarbetar i landsortspressen där artikelhonoraren ligger mycket lågt. Oavsett de förslag som kan komma att framläggas i betänkande är det uppenbart att antalet stipendier för denna kulturarbetargrupp måste höjas /76. Ett första blygsamt steg är att destinera ytterligare 5 stipendier på . till denna eftersatta grupp. Under hänvisning till det anförda får vi hemställa att anvisar till Konstnärsstipendier ett reservationsanslag på . P. O. ()
mot · FY021333 · 1975-01-01 00:00:00 — om höjt anslag till Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt m. m. högtidlighöll förra året 1100-årsminnet av den första nordiska bosättningen år 974. 1 anledning härav föreslog Kungl. 1974:85 att måtte besluta att överlämna en nationalgåva. Ärendet handlades inom . Gåvan föreslogs få två huvudinslag, dels en representativ boksamling samt ett antal talskivor med uppspelningsapparatur att överlämnas till det isländska , dels fyra engångsstipendier för studier för islänningar i på forskar- eller forskarutbildningsnivå. Bok- och skivgåvan uppgick till en kostnad av ca . Forskarstipendierna motsvarade ett värde av 4x20 . 1 utrikesutskottets betänkande nr 1 974 uttalades följande: Utskottet, som väkomnar Kungl. Maj:ts förslag beträffande nationalgåvan till , håller för troligt att det kommer att föreligga behov av medel för stipendier avseende islänningars högre studier i även under kommande budgetår. Utskottet förutsätter att Kungl. i så fall framlägger förslag till den medelsberäkning som motiveras av erfarenheterna bl. a. från det nu föreslagna stipendieprogrammet. Utskottet uttalade sig alltså, om ock indirekt, för en permanentning av stipendierna. Avsikten under förberedelsen av nationalgåvan var dessutom utan tvivel att dessa stipendier skulle få permanent karaktär. Detta hänger givetvis samman med att visserligen, sett i relation till befolkningstalet, har en minst sagt anmärkningsvärd universitetsverksamhet, men att man naturligtvis ändå i flera hänseenden är beroende av kompletterande utbildning, främst i de nordiska grannländerna. Invånarantalet på är ju lägre än i t. ex. kommun. 10 till budgetproposition finns emellertid inga medel anvisade för en uppföljning av utrikesutskottets rekommendation. Omständigheten torde hänga samman med att fått i uppdrag att i samråd med det isländska utannonsera de beslutade stipendierna. Detta har skett först under innevarande vinter. Uppgift saknas ännu om hur många sökande som anmält sig. Det är emellertid uppenbart att flera sökanden har eller kommer att anmäla sig än som kan tillgodoses med de föreslagna fyra stipendierummen. Det reservationsanslag som anvisats kommer otvivelaktigt att förbrukas under innevarande kalenderår, 1975. Det anvisade anslaget belastar budgeten för /74. Medel finns alltså icke anvisade för innevarande budgetår, och enligt propositionen föreslås inte heller nya medel för /76. Härigenom kommer en lucka att uppstå fram juni/. Nya stipendier kan alltså icke beviljas . Detta kan med hänsyn till utrikesutskottets skrivning och beslut icke uppfattas som annat än besvärande. I förbigående bör påpekas att den svenska nationalgåvan till med anledning av jubileet framstår som generande blygsam i jämförelse med de danska, norska och finländska gåvorna, om icke dessa stipendier får permanent karaktär. Med hänvisning till det anförda hemställes att för /76 för det i motionen angivna ändamålet anvisar . under anslaget Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt m. m. (åttonde huvudtiteln). P. O. ()
mot · FY021334 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt m. m. beslutade att anvisa . för kulturellt utbyte och samarbete med . Anslaget utgår med oförändrat belopp innevarande budgetår. Medlen ställs till Svenska förfogande, att fördelas efter samråd med systerorganisationen felagid i . Det bilaterala kulturutbytet mellan och vart och ett av de övriga nordiska grannländerna bärs till hög grad upp av tämligen stora fonder, t-ör utbytet med står i huvudsak endast detta anslag till förfogande. Kulturutbytet med försvåras naturligtvis främst av de mycket höga resekostnaderna mellan de två länderna. En flygbiljett mellan och kostar 1 930 skr. Priset har enligt tillgängliga uppgifter höjts med . Som jämförelse kan nämnas att kostnaderna för en flygresa mellan och övriga nordiska huvudstäder uppgår till något över 600 skr. I sin anslagsframställning inför /76 har Svenska äskat en höjning av bidraget för kulturellt utbyte med med 10 000 Kr. Detta redovisas under punkt I 8 i bilaga 10 till årets budgetproposition. Av departementschefens hemställan framgår emellertid inte, om han finner skäl att biträda detta höjningsyrkande. En betydande del av höjningen av flygbiljettpriserna har, på grund av oljekrisen, inträffat efter det ingivit sina anslagsäskanden. På grund av detta, och med hänsyn till de allmänna kostnadsökningarna och det angelägna i att ambitionsnivån höjs, finner vi det rimligt att anslaget för kulturellt utbyte med ökas med . Med hänvisning till det anförda hemställes att till Bidrag till vissa bilaterala nordiska projekt m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på . P. O. () () (fp) (vpk) i
mot · FY021335 · 1975-01-27 00:00:00 — om en svensk utgåva av :s rekommendationer rörande byggnadskultur och bebyggelsemiljö, m. m. Intresset för bevarande och iståndsättning av våra kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser och miljöer har ökat starkt . Dessa frågor har varit och är föremål för behandling av , som utarbetat flera rekommendationer inom ämnesområdet, vilka antagits av dess generalförsamling. är som medlemsstat delaktigt i denna verksamhet, om vilken endast få svenska medborgare torde äga kännedom. Det är ett önskemål och ett behov att det omfattande arbete inom som nedlagts för vården av mänsklighetens kulturarv och de åtgärder som i olika medlemsländer vidtagits i anslutning härtill kunde bringas till allmän kännedom. Följande rekommendationer torde i första hand vara av intresse för expertis och för en av byggnads- och miljöfrågor intresserad allmänhet: Recommendation on International Principles applicable to Archaeological Excavations, adopted by the General at its Ninth Session, , . Recommendation concerning the safeguarding of the and character of landscapes and sites, adopted by the General at its twelfth session, , . Recommendation concerning the preservation of cultural property endangered by public or private works, adopted by the General at its fifteenth session, , . Final report of the meeting of experts to study the problems involved in the training of architects and technicians responsible for the preservation of monuments and sites, Pistoia, , 9 . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen föreslår att erforderliga medel anvisas för utgivning i svensk översättning av dels rekommendationer från inom ämnesområdet byggnadskultur och bebyggelsemiljö, dels rapporter angående åtgärder som vidtagits inom de olika medlemsstaterna i anslutning därtill. BO TURFSSON (m)
mot · FY021336 · 1975-01-27 00:00:00 — om skydd för kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser och miljöer. I motion 1971:832 hemställdes om tillsättande aven expertgrupp, bestående av vissa representanter för myndigheter och expertis med erfarenhet av bevarande och iståndsättning av äldre stadsbebyggelse samt kännedom om modern europeisk byggnadskulturvård. Denna expertgrupp skulle ha till uppgift att utreda frågan om en skyddslagstiftning avseende kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser och miljöer. Motionen fick en positiv och samvetsgrann behandling av en hel rad remissinstanser, vilka samtliga jämte ett enigt kulturutskott tillstyrkte ett utredningsarbete, syftande till bevaringsplanering, Utredningsarbetet inordnades emellertid i den översyn av lagstiftningen om den fysiska planeringen, som då pågick inom bygglagutredningen. underströk angelägenheten av att utredningsarbetet skulle bedrivas skyndsamt. I det av bygglagutredningen först nu avgivna betänkandet Markanvändning och byggande (SOU 1974:21) har principer för lagstiftningen redovisats, till vilka fogats en rapport från MUS 65. Såvitt nu kan bedömas, torde det komma att dröja avsevärd tid innan något förslag i den av motionen aktualiserade lagstiftningsfrågan och ett effektivt lagskydd kan föreligga. Frågan om ett förbud mot rivning har, föranledd av en motion i , fått en provisorisk lösning genom att i tillägg till BL, § 35a, föreskrivs att till rivning erfordras tillstånd på motsvarande sätt som för nybyggnad, dock med begränsningen att en ansökan om att få riva en kulturhistoriskt värdefull byggnad kan förhindras endast . har intresset för att bevara och iståndsätta kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser ökat starkt. Detta har tagit sig uttryck dels i införandet av särskilda ombyggnadsnormer , dels i beslut angående ekonomiskt stöd för upprustning av bebyggelser av nämnda slag. Med hänsyn härtill torde man kunna förvänta en utökning av verksamheten inom detta område. Därigenom accentueras behovet av möjliga behandling av den aktuella lagstiftningsfrågan. Med stöd av det anförda hemställes att hos regeringen begär att frågan rörande lagstiftningen till skydd för kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser och miljöer särbehandlas, så att förslag omgående kan föreläggas . GOTAB 75 8775 S 1975
mot · FY021337 · 1975-01-27 00:00:00 — om ytterligare stiftsadjunkter inom . I varje stift finns ett domkapitel som handhar kyrkliga angelägenheter inom stiftet. I stiftsarbetet har biskopen till sin hjälp stiftsadjunkter. har f. n. fyra stiftsadjunkter. Förste stiftsadjunkten biträder biskopen med visitationer, prästernas vidareutbildning, utredningar m. m. De övriga tre har var för sig avgränsade arbetsuppgifter inom exempelvis studentarbetet, ungdomsarbetet, sjömansvården och försöksverksamheten med nya gudstjänstformer. Behovet av ytterligare arbetsinsatser är mycket stort inom . Storstadsområdet har sina särskilda problem. Omfattningen och komplexiteten kräver tidsödande specialinsatser. Som exempel på problemen kan nämnas den ständiga inflyttningen av nya människor, arbetslösheten, ensamma, hemlösa och det utbredda narkotika- och alkoholmissbruket. Särskilt innerstadsförsamlingarna möter med sina små resurser dessa problem. Även om flertalet av dessa problem är socialvårdens problem, finns stort behov av insatser från kyrkans sida. tillskjuts kyrkokommunala medel för utbildning av barn- och ungdomsledare samt lärare. Behovet av ökade insatser är stort. Ungdomskullarna är stora i förorterna, och här måste alla goda krafter hjälpas åt för att erbjuda dem meningsfull fritidssysselsättning. I stiftet bedrivs också genom stiftstingets försorg en försöksverksamhet med sommarkyrka i skärgårds- och kustområdet, vars invånarantal mångdubblas under sommar- och semesterperioden. Denna verksamhet kräver allt större administration och samordnade insatser. borde således med sina speciella storstadsproblem ha ett större antal stiftsadjunkter. Som jämförelse kan nämnas att har sju stiftsadjunkter. Med hänvisning till det anförda hemställes att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare stiftsadjunkter inom .
mot · FY021338 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till , . () har tidigare under namnet Svenska nykterhetsfrämjandet (SNF) verkat inom det alkoholpolitiska området. I enlighet med sina stadgar arbetar förbundet för 1.en fördjupad och vidgad kännedom om alkoholens verkningar på individ och samhälle, 2. ökade resurser för alkoholforskning, 3. en mildring av alkoholsedernas fasthet och tryck, 4. ökade resurser för vård och rehabilitering av alkoholskadade. Genom att förbundet redan från starten tog avstånd från kravet på personlig helnykterhet har förbundet kommit att stå utanför den absolutistiska . Förbundets medlemsstruktur med såväl enskilda medlemmar som kollektivt anslutna medlemsorganisationer har bidragit till förbundets roll som språkrör för en stor del av landets befolkning. Den nuvarande verksamheten utgörs av regionala och centrala konferenser, med syfte att skapa debatt kring och lämna saklig information om viktiga social- och alkoholpolitiska frågeställningar i socialutredningens och alkoholpolitiska utredningens betänkanden. Därutöver förekommer konferenser för olika målgrupper kring olika problem. RFMA har också en förlags- och tidningsverksamhet. , utkommer med fyra nummer . förvärvade förbundet en fastighet i där ett rekreationshem för alkoholskadade kvinnor startades. Verksamheten bedrevs efter för radikala metoder och principer. står förbundet som huvudman för tre behandlingshem med sammanlagt 71 vårdplatser, där bl. a. de miljöterapeutiska behandlingsprinciperna prövats med framgång. Verksamheten är inriktad på i första hand unga missbruksproblematiker av bägge könen. Denna del av förbundets verksamhet har varit föremål för ett omfattande intresse. På grund av de ekonomiska svårigheterna har förbundet sig till näringslivets branschorganisationer med bidragsansökningar. Svårigheterna har uppkommit dels beroende på förbundets vårdengagemang, dels på grund av det låga statliga bidraget. Förbundet har under en lång rad av år i s. k. organisationsbidrag från enbart erhållit . För innevarande verksamhetsår 1974/75 utgör detta bidrag av i budgeten beräknad omsättning. Bidragen för innevarande budgetår () fördelar sig enligt följande: Speciella bidrag (SÖ) 5 000 vattenfabrikanternas service AB 75 000 Vi finner starka skäl tala för en uppräkning av anslaget till RFMA till . under /76. Med hänvisning till ovanstående hemställes att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående förhöjt anslag till RFMA. () () P. O. ()
mot · FY02134 · 1975-01-16 00:00:00 — om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet. Enligt gällande bestämmelser skall värdet av bränsle från egen fastighet upptas som naturaförmån vid taxering. meddelar därför genom anvisningar till taxeringsnämnderna vilka värden som bör tillämpas i normalfallen. Om bränslet däremot inköpts eller erhållits utan ersättning, t. ex. från en grannfastighet, beskattas inte bränslevärdet. Samma förhållande gäller när rivningsved använts för uppvärmning. De här åsyftade bestämmelserna har tillkommit då vedbränsle var allmänt förekommande, i varje fall på landsbygden, och då förhållandena i många avseenden var helt annorlunda. har det pågått en omställning när det gäller bränsleförsörjningen. Även skogsägarna har på grund av höga huggnings- och körningskostnader övergått till oljeeller eluppvärmning av sina bostadsfastigheter. Förutom de starkt ökade kostnaderna för huggning och hemkörning har bekvämlighetssynpunkter medverkat till detta. Vedeldning är en arbetskrävande och för dem som skall sköta om uppvärmningen av en fastighet obekväm uppvärmningsmetod. Därför är den så kallade förmånen av den egna brännveden obefintlig. När det egna bränslet dessutom blir föremål för beskattning, förstärks motiven för övergång till andra bränslen. Till detta kommer att beskattningen medför ett psykologiskt motstånd mot att utnyttja eget bränsle i största möjliga utsträckning även i de fall då den inte har någon större ekonomisk betydelse. Från nationalekonomisk synpunkt borde statsmakterna snarare stimulera användningen av inhemskt eget bränsle än beskatta det. Den allt större importen av olja och andra bränslen ställer bl. a. anspråk på utländska valutor. Denna effekt blir ännu mera påtaglig, om priserna på olja stiger ytterligare. Ökad användning av inhemska bränslen för bostadsuppvärmning gör det möjligt att utnyttja den olja som finns tillgänglig för ändamål för vilka den är helt oundgänglig. Ett borttagande av beskattningen på bränsle från egen fastighet skulle stimulera en sådan utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet slopas. () () 1* 1975.
mot · FY021340 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar och om ökat tidskriftsstöd. I har vi en rik flora av tidskrifter än så . beräknade att antalet var ett par tusen. Det är vetenskapliga, fackliga, politiska, kulturella och ideella tidskrifter. De kan vara språkrör för en organisation eller helt fristående. Staten ger genom stöd till utgivning av kulturella och ideella tidskrifter för att främja hög kvalitet och mångfald i utbudet av åsikter och behandlade ämnen. /75 uppgår stödet till , fördelat på grundbidrag (allmänt produktionsstöd), projektstöd (för att möjliggöra större kostnadskrävande essäer eller artikelserier) samt stödköp (stöd för att stimulera statliga och kommunala myndigheter att prenumerera på tidskrifter). F. n. utgår grundbidrag med totalt . till 55 tidskrifter. Högsta bidrag är f. n. , lägsta bidrag . Tidskrifterna befinner sig i ett bekymmersamt läge, inte minst de kulturella och ideella. De flesta skulle inte kunna klara sig, om de inte fick stöd från olika håll och i stor utsträckning utgavs genom ideellt, oavlönat arbete. Många tidskrifter har oavlönade redaktioner, och många kan inte ens betala honorar till artikelförfattare. Detta går självfallet ut över de fria kulturarbetarna, som har skrivandet som sitt levebröd. Många ideella tidskrifter utan organisationsanknytning måste betala mervärdeskatt, vilket ofta innebär en tung börda på toppen av övriga utgifter. Tryckningskostnaderna har höjts kraftigt , inte minst papperspriserna som beräknas ha stigit med . Allt detta drabbar hårdast de fristående tidskrifterna och de små organisationernas tidskrifter, som inte har starka grupper bakom sig eller mycket stor upplaga. Det statliga tidskriftsstödet är till stor nytta en del av tidskrifterna skulle förmodligen inte kunnat överleva, om de inte hade fått stöd. Men det är otillräckligt. Inte minst vid en jämförelse med dagspressen, som /75 får 97 milj. kr. i produktionsbidrag och dessutom annat stöd, framstår bidragen till de kulturella och ideella tidskrifterna som alltför små. Många tidskrifter, som är i stort behov av stöd för att inte behöver läggas ner, kan nu inte erhålla det. Inte mindre än 126 tidskrifter ansökte om grundbidrag /75 endast 55 kunde beviljas sådant stöd. I statsverkspropositionen föreslås en ökning av tidskriftsstödet med . Den här givna beskrivningen av tidskrifternas situation ger klart vid handen att denna ökning är alltför liten. Den torde inte ens kompensera ökningen av pappers- och tryckkostnaderna för de tidskrifter som nu erhåller stöd, än mindre tillåta bidrag till några få nya tidskrifter. Stödet bör främst utgå i form av grundbidrag. Det är viktigt att fler tidskrifter får sina grundläggande ekonomiska villkor förbättrade, så att de kan utkomma i fortsättningen och förbättra sin marknadsföring. Att många tidskrifter har en tämligen liten upplaga sammanhänger nämligen i betydande grad med att de nu saknar resurser att på ett effektivt sätt nå nya grupper av läsare. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att för /76 under anslaget Tidskriftsstöd utöver vad regeringen föreslagit anvisar , avsett för grundbidrag.
mot · FY021343 · 1975-01-25 00:00:00 — av fröken m. fl. om lärarutbildningen för fritidspedagoger. anordnar en kurs för fritidspedagoger som tjänstgör, eller avser att tjänstgöra, som lärare vid specialkurs för utbildning av fritidspedagoger. Antalet kursdeltagare beräknas till 10. Vid ansökningstidens utgång var antalet sökande 58 st. finner det angeläget att en kurs kommer till stånd även 1975/76. undervisar ca 30 lärare i ämnet fritidskunskap, och av dem uppfyller endast ungefär en tredjedel de behörighetsvillkor, som föreskrivs för tjänst som lärare 179 (i ämnen i specialkurs för utbildning av fritidspedagoger). Även efter kursen kommer således ungefär en tredjedel av antalet fritidspedagoger, som tjänstgör som lärare vid utbildning av fritidspedagoger, att ha behov av lärarutbildning. Till detta kommer att aktuella utredningsförslag, t. ex. barnstugeutredningen och utredningen om skolans inre arbete, förutsätter en kraftig ökning av fritidspedagogutbildningen. Om dessa intentioner förverkligas kommer självfallet utbildningsbehovet av lärare inom fritidspedagogutbildningen att ytterligare öka. Mot bakgrund av det utbildningsbehov som fortfarande finns för denna lärarkategori hemställes 1. att beslutar att kurs för fritidspedagoger, som tjänstgör eller avser att tjänstgöra som lärare vid utbildning av fritidspedagoger, skall komma till stånd /76, 2. att till följd av detta till Särskilda lärarutbildningsåtgärder för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () i Ulfsbyn
mot · FY021345 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om höjt anslag till yrkesutbildning av fiskare. har anfört att ansökningar om bidrag till kurser för yrkesutbildning av fiskare f. n. uppgår till ca . För att kursverksamheten skall kunna upprätthållas i nuvarande omfattning anser sig med hänsyn till ökade kostnader behöva en uppräkning av anslaget med . Vi anser anslagsframställning på denna punkt välgrundad och föreslår att begärt anslag om . beviljas och att anslagshöjningen finansieras genom disposition av tillgängliga reservationsmedel. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar att anslaget för yrkesutbildning av fiskare höjes med . och finansieras som i motionen anförts. L. () i HANS () i () i Vrångebäck
mot · FY021346 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om obligatorisk undervisning i ekologi i och gymnasieskolan. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1751 hemställs att beslutar att "ekologi införs som obligatoriskt undervisningsämne i grundskola och gymnasieskola. () () () ()