mot · FY022128 · 1975-04-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975: 97 angående rörlig pensionsålder m. m. Moderata samlingspartiet har länge förespråkat ökad individuell valfrihet i fråga om pensionsålder. Vi hälsar därför med tillfredsställelse att genom förslagen i propositionen 1975: 97 ett steg tas i riktning mot sådan ökad valfrihet. Förslagen har emellertid så begränsad räckvidd och företer även i övrigt sådana brister att deras genomförande långt ifrån kan betraktas som det slutliga svaret på frågan om rörlig pensionsålder. Enligt vår uppfattning borde det ha varit möjligt att komma längre , och på några punkter måste föreslagna regler ändras för att inte ge upphov till orättvisor och orimliga konsekvenser. I övrigt är det angeläget att pensionsålderskommittén får i uppdrag att fortsätta arbetet och möjligt framlägga förslag till komplettering och förbättring av systemet. Vi vill i det följande ange några riktlinjer efter vilka detta arbete bör bedrivas. föreslog lagstiftning endast angående bidrag till delpension och lämnade i övrigt fältet fritt för arbetsmarknadens parter att träffa avtal om pensionen. Det hade sannolikt varit möjligt att den vägen komma fram till ett smidigt fungerande pensionssystem, byggande på de avtal om kompletteringspensioner som redan finns. Propositionen går emellertid väsentligt längre än kommittén och tillmötesgår de i löntagarorganisationernas remissyttranden framförda önskemålen om en i huvudsak lagreglerad delpensionering. Det föreslagna systemet innebär att själva rätten till delpension garanteras i lag, liksom även pensionssystemets utformning i detalj lagregleras, medan den viktigaste förutsättningen för att den enskilde skall kunna utnyttja sin lagfästa rätt möjligheten att erhålla deltidsarbete lämnas till de avtalsslutande parterna att gemensamt klara upp. Härmed byggs från början in en spänning i systemet, som med stor säkerhet kan antagas komma att medföra bristfällig funktion och klara orättvisor. Det kan inte antagas att tillräckligt antal deltidstjänster skall kunna arrangeras för att alla som önskar delpension också skall kunna få sin önskan uppfylld. Ingenting talar heller för att det blir just de som på grund av särskilt tungt arbete eller av andra skäl bäst behöver och helst önskar deltidsarbete och delpension som får förmånen. Avgörande blir i stället om man arbetar i en bransch och i ett företag där det är jämförelsevis lätt att ordna deltidstjänster. Från byggnadsarbetarhåll har med rätta uttryckts stark oro i detta hänseende. Under dessa omständigheter hade det sannolikt varit bättre att, åtminstone till en början, göra hela delpensionssystemet till en avtalsfråga, eventuellt med en dispositiv lag som yttersta garanti. Då hade det blivit möjligt att samordna organiserandet av ett stort antal deltidstjänster med uppbyggandet av själva pensionssystemet, varigenom den nu oundvikliga spänningen kunnat undgås eller mildras. Mildrat krav på deltidsarbete Som det nu är bör det undersökas, om det inte är möjligt att mildra eller helt avstå från kravet på deltidsarbete av viss minsta omfattning som villkor för rätt till delpension. Det finns många andra möjligheter än en reguljär, till ett visst lägsta timantal bestämd, deltidstjänst för att fylla ut en delpension till en acceptabel totalinkomst. Någon kan finna det värt att, med delpensionen som garanti för en minimiinkomst, satsa på säsongarbete eller tillfälliga uppdrag, om ordnad deltidstjänst inte står att få. Av två makar kan den som bäst behöver trappa ned sin arbetsinsats ta delpension och den andre fortsätta heltidsarbete, vilket kan ge en enligt deras mening godtagbar familjeinkomst, även om den delpensionerade inte lyckas få så stor utfyllnadsinkomst som delpensionen egentligen förutsätter. Någon kan ha ett sparkapital som han är villig att använda som utfyllnad för att få möjlighet till tidigare pensionering. En lång rad individuella lösningar skulle möjliggöras, om den nedre gränsen för deltidsarbete som pensionsvillkor slopades. Rätt till delpension skulle då tillkomma alla som efter uppnådd sextioårsålder minskar sin arbetsinsats med minst t. ex. . Minskningen bör kunna mätas antingen som timmar eller som inkomstminskning i jämförelse med den genomsnittliga årsinkomsten, t. ex. före delpensioneringen. Pension skulle utgå av högst halva den förutvarande årsinkomsten, men pensionsrätten skulle inte vara beroende av på vilket sätt återstående inkomstbehov täcks eller om det över huvud taget täcks. Fler tjänsteår tidigare pension I vårt nuvarande pensionssystem finns till skillnad från vad som gäller i flera andra länder inget samband mellan pensionsrätt och antalet arbetsår utöver regeln att för full ATP krävs, bortsett från över gångsbestämmelser, med pensionsgrundande inkomst. Tjänsteår därutöver ger inga ökade förmåner, trots att de medför ökad avgiftsbetalning. Detta måste av många upplevas som en orättvisa. En person med 40 eller 45 arbetsår och jämförelsevis låg och jämn inkomst får betydligt lägre pension än den som arbetat endast men under minst 15 av dessa år haft en inkomst i närheten av det s. k. ATP-taket, detta trots att båda kan ha haft ungefär lika stor total livslön och trots att det för den förstnämnde har betalats in väsentligt större totala pensionsavgifter. Det bör vara möjligt att för personer med ett mycket långt arbetsliv bakom sig modifiera reglerna om förtida uttag av pension, så att en lägre pensionsålder möjliggöres utan den mycket kraftiga, bestående reduktion av pensionen som annars följer med förtida uttag. Härmed skulle man nå åtminstone de flesta av dem som på grund av särskilt tungt och påfrestande arbete har särskilt behov av lägre pensionsålder. Dessa tunga arbeten är nämligen nästan genomgående sådana där man börjar tidigt, utan längre utbildningstid. Den kanske största svagheten med propositionens förslag är att så många ställs utanför förmånen av en rörligare pensionsålder. I verkligheten gäller förslagen nästan bara dem som har och haft inkomst av anställning och alltså kan få den föreslagna delpensionen. Trots att reglerna för förtida uttag något mildras blir ändå den bestående reduktionen av pensionsbeloppen så stor, att den erbjudna möjligheten knappast kan utnyttjas annat än av några få eller för något enstaka år. Givetvis finns det många med andra arbetsförhållanden än anställning som har minst lika stort behov av tidigare pension eller mjukare övergång från fullt arbete till full pension som de anställda. Bland t. ex. lantbrukare, fiskare och andra egenföretagare finns många som efter att ha gått i mycket tungt arbete sedan tidiga ungdomsår har väl förtjänat och väl behöver samma förmåner som enligt propositionen skall ges endast åt anställda. Båda de ovan anvisade vägarna delpension utan krav på reguljär deltidstjänst och förtida uttag av oreducerad pension efter särskilt lång kvalifikationstid öppnar möjlighet att vidga mottagarkretsen så att någon form av rörligare pensionsålder blir en förmån för alla eller åtminstone de flesta, inte bara för en särskilt gynnad grupp. Det är också viktigt att den som under någon del av kvalifikationstiden avstått från förvärvsarbete för att i hemmet vårda små barn inte för den skull ställs utanför möjligheten till delpension. Vi vill därför erinra om våra förslag i andra sammanhang att hemarbete med vård av små barn skall kunna grunda pensionsrätt inom ATP. De här skisserade förbättringarna av förslagen till rörlig pensions ålder kan inte genomföras utan föregående utredning och kostnadsberäkning. Det bör därför uppdragas åt pensionsålderskommittén att framlägga förslag. På en punkt som gäller förtida uttag av pension och på en annan punkt i fråga om delpensionen bör emellertid de föreslagna reglerna justeras. F. d. företagares delpension För rätt till delpension skall enligt propositionen krävas att man har haft inkomst av anställning . Denna kvalifikationstid är enligt vår mening alldeles för lång. Det är orimligt att inte t. ex. en småbrukare som i 55-årsåldem avvecklar jordbruket och övergår till anställning skall kunna få delpension vid , även om han erlagt ATP-avgifter för sin inkomst. Visserligen kommer den särskilda delpensionsavgiften på inte att för en sådan person ha erlagts än anställningsförhållandet varat. Men när delpensionssystemet enligt förslaget träder i kraft kommer det över huvud taget inte att finnas någon pensionsberättigad för vilken särskild avgift erlagts avgiftsplikten inträder ju som pensionsrätten. Det är alltså ingen orättvisa att även den som varit anställd endast men som arbetat och haft inkomst får rätt till delpension. Vi föreslår att rätt till delpension skall tillkomma den som erlagt ATPavgift och som varit anställd vid ansökan om delpension. Förtida uttag och pensionspoäng Enligt propositionens förslag skall i fortsättningen den som gör halvt förtida uttag av pension tillgodoräknas pensionspoäng för den kvarvarande halva inkomsten fram till . Detta är en välkommen förbättring av reglerna. Däremot skall som ingen pensionsrätt grundas för inkomst under det år då helt förtida uttag görs liksom ej heller under det år då den försäkrade avlider. Det kan inte anses rimligt att den som beviljas förtida uttag av pension i slutet av skall gå förlustig pensionsrätt för nästan en hel årsinkomst. Inte heller bör med tanke på efterlevandepensionen under dödsåret förvärvad inkomst, som är tillräckligt stor för att i och för sig vara pensionsgrundande, borträknas ur pensionsunderlaget. De här påpekade bristerna i förslagen angående rörlig pensionsålder är så allvarliga, att de i och för sig skulle motivera att avslår propositionen och begär nytt, utvidgat och förbättrat förslag. Det är emellertid angeläget att åtminstone något steg mot rörlig pensionsålder tas som den sänkta allmänna pensionsåldern träder i kraft den Vi är därför beredda att i huvudsak acceptera de framlagda förslagen som ett provisorium i avvaktan på att nytt förslag hinner framläggas på grundval av pensionsålderskommitténs fortsatta arbete. Dels för att förmånstagarkretsen är så begränsad, dels också därför att den föreslagna delpensioneringen även för många av dem som får del av förmånen inte kan täcka hela det avsedda pensionsbehovet bör det anses självklart att lagen inte hindrar avtal om kompletterande pensioner vid sidan av den lagstadgade delpensioneringen. I de delar där våra förslag avser ändringar i föreliggande lagförslag torde det ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1975: 97 beslutar att 1. rätt till delpension skall tillkomma den som erlagt eller för vilken erlagts ATP-avgift för minst tio inkomstår fr. o. m. det kalenderår varunder han fyllt , förutsatt att inkomst av anställning förelegat tiden närmast före ansökan om delpension, 2. pensionsrätt inom ATP skall grundas även på inkomster som förvärvats då helt förtida uttag av pension gjorts eller då den försäkrade avlidit, 3. hos regeringen begära att pensionsålderskommittén får i uppdrag att utreda frågan om vidgning av förmånstagarkretsen inom den nya delpensioneringen liksom möjligheten att mildra kravet på i timantal fastställt deltidsarbete vid delpensionering samt möjligheten till förtida uttag av den allmänna pensionen på förmånligare villkor vid särskilt lång intjänandetid, allt i enlighet med vad i motionen anförts, 4. uttala att lastfäst delpensionering inte hindrar att avtal träffas om kompletterande pensioner vid sidan om den lagstadgade. () () () HANS NYHAGE (m) . NISSER (m) ()