mot · FY021917 · 1975-03-26 00:00:00 — av herrar i Lane-Herrestad m. fl. med anledning av propositionen 1975:14 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. Samhällets strukturomvandling har varit avgörande för folkrörelsernas arbetssituation. Bidragande orsaker till detta har varit urbaniseringen, den förlängda utbildningstiden och den tidiga familjebildningen. Den alltmer tilltagande kommersialiseringen av fritidsproduktionen, fritiden serveras på fat, är en annan viktig orsak. Föreningslivet har heller inte fått särskilt bra stöd från massmedia då det gällt att spegla den verksamhet man bedriver. Det är i första hand udda aktiviteter och udda organisationer som speglas, ej de hundratusentals aktiviteter och ledarinsatser som görs. Ungdomsorganisationerna kunde och notera ett starkt stöd från samhället för sitt arbete. Kommunerna etablerade samarbete med föreningslivet för att dessa skulle engagera ungdomarna i verksamhet. I och med den kommunala högkonjunkturen kunde man emellertid notera en ökad vilja från samhället att i stället för verksamhet i föreningsregi satsa på stora kommunala projekt. Det föreningsvänliga klimatet har dock återigen kommit tillbaka under 1970talet. Det framgår inte minst av de utredningar som avlämnats . Föreningslivets roll i samhällsarbetet betonas mycket starkt. Folkrörelserna uppfattas som en livsnerv i det svenska samhället och utgör en hörnpelare i den svenska demokratin. Motiven för samhället att engagera sig i ungdomsverksamheten har förändrats. Från början var det i huvudsak fråga om en prioritering av de socialpreventiva insatserna och organisationernas betydelse som medborgarskola. Den framtida målsättningen för ungdomspolitiken formuleras i statens ungdomsråds utredning angående det framtida centrala stödet enligt följande. Ungdomspolitiken skall medverka till att utveckla demokratin, stimulera till samhällsengagemang, skapa en bättre samhällsmiljö och bidra till jämlikhet mellan individer och mellan grupper i samhället samt skapa samhörighet mellan generationer. Det övergripande målet konkretiseras sedan inom olika områden. Rådet angav ett antal sådana, vilka i stor utsträckning sammanfaller med dem som angett i sitt betänkande Ny kulturpolitik, nämligen O demokrati och rättvisa O gemenskap och aktivitet O tradition och förnyelse O åsiktsfrihet och opinionsbildning Vi instämmer i att dessa mål bör vara vägledande för ungdomspolitiken. Samhället måste på olika sätt stödja de idéburna ungdomsorganisationernas verksamhet. Det är genom att deltaga i idéburen ungdomsverksamhet som ungdomarna ges möjlighet att aktivera sig och vidareutveckla sina idéer. Folkrörelsernas profil och egenart är något väsentligt för samhällsutvecklingen och måste på alla sätt tas till vara. Föreningarnas insatser i samhället måste därför ske på deras egna villkor. Det gäller såväl engagemang i fritidsverksamhet och skolans inre arbete som medverkan i statliga informationskampanjer av skilda slag. är det viktigt att påpeka att den kommunala fritidsgårdsverksamheten endast kan uppfattas som ett komplement till den föreningsdrivna ungdomsverksamheten. Folkrörelserna är viktiga för att sprida information och initiera diskussion omkring samhällsfrågor. har man från samhällets sida alltmer byggt på folkrörelsernas medverkan i statliga kampanjer av olika slag. Detta är värdefullt för att nå ut till allmänheten men innebär vissa problem. En ökad samordning av dessa kampanjer, i större utsträckning än vad som kunnat märkas , är nödvändig. måste folkrörelsernas egenart och profil garanteras. Genom med kort varsel initierade statliga kampanjer försätts folkrörelserna i en besvärlig situation. Frågorna kan vara angelägna men överensstämmer oftast inte med den fastlagda långtidsplaneringen inom resp. organisation. Föreningslivet är en resurs, vilket ofta påpekats, som måste ges reella möjligheter att verka. I detta sammanhang bör noteras de förslag som utredningar om skolans inre arbete presenterat i vad gäller fria aktiviteter inom skolorna och föreningslivets roll. Vad utredningen inte noterat är de speciella förutsättningar under vilka föreningslivet verkar då det gäller ledarrekrytering, profilerad verksamhet, ersättning till ideellt arbetande ledare m. m. Det finns en uttalad önskan från ungdomsorganisationerna ati komma in i skolans inre arbete, men då på sina egna villkor. Man har framför allt ett intresse av att få kontakt med ungdomen och intressera denna för föreningsverksamhet utanför skolans väggar. Ungdomsorganisationerna får i det sammanhanget aldrig åläggas terapiuppgifter på skolorna, vilket skulle inverka hämmande på den idéförankrade verksamheten. Förutsättningarna att bedriva föreningsverksamhet har, som tidigare påpekats, radikalt förändrats. På landsbygden har det faktiska underlaget för att bedriva verksamhet minskat, och i tätorterna upplever föreningslivet svårigheter att nå kontakt med människorna. Det är i båda fallen viktigt att samhället garanterar föreningslivet ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamhet. Det ligger i samhällets intresse att människorna i tätort och på landsbygd engageras i meningsfull verksamhet. För att alla skall kunna få en meningsfull fritidsverksamhet är det angeläget att den nuvarande starka kommersialiseringen av fritidsaktiviteterna bryts. För att utveckla de ungdomspolitiska frågorna måste man sträva efter en positiv opinionsbildning för aktivt ungdomsarbete, en ökad samverkan mellan skola, social och fritid, insatser av ungdom och ej för ungdom, ökade samhällsinsatser samt en stimulans av idéburet ungdomsarbete. Det behövs vidare en samsyn på dessa frågor på olika nivåer, såväl centralt, regionalt som kommunalt. Av nedanstående tabeller framgår de olika organisationernas struktur och fördelning av medlemmar enligt nu gällande definition på resp. åldersklasser. Uppgifterna är hämtade ur en sammanställning från . Gymnasiströrelsen/Frikyrkl. Riksförbundet Finska Föreningar i Svenska Blå Stjärnans Ungdomskår Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur (24 552 sekt.) och Hemgårdar erhåller genom SÖ dels bidrag till förbundets centrala verksamhet och ledarutbildning, dels till den lokala verksamheten inom ramen för bidraget till de s. k. tröskelorganisationerna. Evangeliska Student- och Gymnasiströrelse Stat, landsting och kommuner lämnar bidrag till verksamhet inom ungdomsorganisationerna. Det är därför nödvändigt med en helhetssyn på bidragsgivningen samt att en samordning kommer till stånd. I det sammanhanget bör påpekas vikten av att föreningslivet ges reella möjligheter att även utnyttja de anslag disponerar för olika aktiviteter. Folkrörelserna utgör kärnan i de kulturella aktiviteterna och måste därför prioriteras. Formerna för det centrala stödet har varit föremål för en utredning av (). Regeringen följer också i stort de intentioner som redovisas från . Den principiella uppläggningen av det centrala stödet har stöd bland ungdomsorganisationerna. Regeringen är emellertid inte beredd att ta de ekonomiska konsekvenserna 25 länsavdelningar, 145 kretsar. av den uttalade ungdomspolitiska målsättningen och de föreslagna bidragsformerna. Enbart sänkningen av den bidragsgrundande åldern till , som krävts från centerhåll , innebär en merkostnad på ca 5 miljoner. Av det som ungdomsorganisationerna hoppats så mycket på blir det alltså inte mycket mer än allmänt uttalade principer. De flesta ungdomsorganisationer med verksamhet i åldern får ingen som helst ökning av sitt anslag. En ökning som man väntat på och som bl. a. genom kostnadsutvecklingen är mycket väl motiverad. Stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet 1 likhet med förslaget i propositionen anser vi att den centrala bidragsgivningen skall utformas enligt generella principer genom sammanslagning av det nuvarande ungdomsledarutbildningsbidraget och bidraget till central verksamhet. Detta underlättar för organisationerna att själva välja inriktning på verksamheten. För att ett generellt bidrag skall utgå fordras att det har en sådan omfattning att det inte får till följd omstrukturering av verksamheten. Aktiviteter som är kostnadskrävande, exempelvis utbildning, information och internationell verksamhet, måste även fortsättningsvis kunna prioriteras i föreningslivet. Det är angeläget att grundbidraget får den omfattning som skisserats i propositionen. Detta för att ge ungdomsorganisationerna en ekonomisk grundtrygghet. Vad beträffar det rörliga bidraget har i propositionen föreslagits en avtrappning på grund av ett ökat medlemstal. Detta kan vi inte acceptera, då vi inte instämmer i de slutsatser som dras i propositionen, nämligen att verksamheten blir billigare ju fler medlemmar man har. Kraven på utbildning och information ökar i takt med ett ökat medlemsantal. Det bör vidare ej ligga i samhällets intresse att genom en bidragskonstruktion verka styrande på ungdomsorganisationernas medlemsstruktur. Därför bör det rörliga bidraget utgå med . för alla medlemmar som överstiger 3 000. En klarare medlemsdefinition än den som används är önskvärd. Stor vikt måste emellertid läggas vid att vid utarbetandet av tillämpningsbestämmelser ge de olika ungdomsorganisationerna likartade förutsättningar att arbeta under. Tillsynsmyndigheterna måste vid utformandet av tillämpningsbestämmelserna ha fortlöpande kontakt med ungdomsorganisationerna. Då det i dagens läge är svårt att exakt bedöma de ekonomiska konsekvenserna av ett nytt bidragssystem, bl. a. beroende på den nya medlemsdefinitionen, är det viktigt att anslaget får formen av förslagsanslag samt att hänsyn tas till det ökade antalet ungdomar, ca 400 000, vilket blir bidragsgrundande. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet Bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet har sedan det infördes varit föremål för ingående prövning. har också begärt att stödformerna skall ses över (KrU 1973:41). De frågor som särskilt aktualiserats har varit förslag om att anslaget skall föras upp som förslagsanslag, huruvida aktivitetsstödet skall omfatta åldersgrupper ned till ålder och förslag angående ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. I den aktuella propositionen föreslås inga ändringar i dessa avseenden, och någon uttömmande redovisning av översynsarbetet görs inte. Vi anser det vara viktigt att samhället stöder ungdoms- och barnorganisationernas verksamhet i åldrarna . Inte minst barnstugeutredningen har påtalat betydelsen av en sådan verksamhet samt vikten av en intim samverkan mellan fritidshemmen och föreningslivet där de sistnämnda utgör basen. Även bygger i stora delar sitt förslag på aktiva insatser från organisationernas sida. De refererade utredningarna har ännu inte resulterat i förslag till . Enligt vår mening bör ett utvidgat stöd till verksamhet bland barn behandlas i samband med ställningstagande till propositioner i anledning av utredningarna. Enligt vår mening skulle ett lokalt aktivitetsstöd utformat som ett förslagsanslag vara till stor fördel för föreningarna, särskilt i vad gäller möjligheten att ekonomiskt planera och genomföra en utvidgad verksamhet. Den otillfredsställande situation som föreningarna arbetar under framstår med full klarhet vid beaktande av att stödet per sammankomst minskat . från /72 till /74. Den ökade verksamheten bland organisationerna, bl. a. till följd av samhällets ökade krav, har lett till lägre aktivitetsstöd. En sådan utveckling kan inte få fortsätta. Detta har också påpekats vid upprepade tillfällen i motioner från centerhåll. I den nu förevarande propositionen föreslås en höjning av anslaget till lokalt stöd med 3 milj. kr., men att anslaget fortfarande ges karaktären av reservationsanslag. En höjning med ytterligare 10 milj. kr. är nödvändig för att den ursprungligen avsedda nivån om . per sammankomst skall nås. Mot bakgrund av den kraftiga utökning av ungdomsorganisationernas resurser som vi förordar i denna motion anser vi oss kunna avstå från att nu ånyo aktualisera att anslaget förs upp som förslagsanslag. Till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet bör anvisas 35,5 milj. kr. Politiskt informationsarbete bland ungdom De politiska ungdomsorganisationerna har en speciell uppgift att fylla i vad gäller aktiviteter bland och information till ungdomsväljarna. Detta aktualiseras bl. a. genom den sänkta rösträttsåldern. ningar som genomförts i statens ungdomsråds regi rörande ungdomens fritidssituation har framkommit att stora ungdomsgrupper i ringa utsträckning är intresserade av politiskt arbete. Inställningen till politiska organisationer och politisk verksamhet präglas i stor utsträckning av likgiltighet och negativism. Behovet av politisk information har ökat i och med den sänkta rösträttsåldern. 1 det aktiva arbetet bland unga väljargrupper har de politiska ungdomsförbunden stor uppgift. Denna verksamhet är mycket krävande, både personellt och ekonomiskt. 1 den ekonomiundersökning som genomfört kan konstateras att de politiska ungdomsförbundens möjlighet till självfinansiering av verksamheten är lägre än hos de flesta andra organisationsgrupper. Till detta kommer de nya arbetsuppgifter som läggs på de politiska ungdomsförbunden, informationsverksamhet i skolorna, arbete med besvarande av remisser som berör ungdomsarbete etc. Det är därför motiverat och ytterst angeläget med ett speciellt bidrag till de politiska ungdomsförbundens informationsverksamhet. Bidragskonstruktionen bör på samma sätt som stödet till ungdomsorganisationernas övriga verksamhet principiellt utformas så, att det är enkelt, rättvist och ej styrande för verksamheten. Informationsstödet bör i likhet med stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet fördelas med utgångspunkt i förbundens medlemstal. Ett bidrag om 2 milj. kr. Det är angeläget med en samlad syn på ungdomsfrågorna. Det är därför motiverat att det organ som har kontinuerlig kontakt med ungdomsorganisationerna, som bedriver försöksverksamhet inom ungdomsområdet och som utarbetat de bärande principerna för det föreslagna centrala stödet till ungdomsverksamhet också har ansvaret för tillsynen av det centrala ungdomsstödet. riksdag begärde att en utredning skulle tillsättas för att samordna handläggningen av ungdomsfrågorna (KrU 1972:8 s. 14). Något resultat av denna utredning har ännu inte redovisats. har i skrivelse till begärt att få bli tillsynsmyndighet för ungdomsfrågorna. anförde i sin anslagsframställning för /75 att en utredning borde tillsättas för en översyn och samordning av de totala samhällsinsatserna för ungdomsorganisationerna. framhöll vid sin revision av SÖ 1971/72 att en överföring av SÖ:s myndighetsuppgifter i dessa avseenden till SUR borde prövas. Självfallet aktualiserar en överföring av SÖ:s uppgifter i vad gäller ungdomsorganisationerna till SUR en förändring av SUR:s ställning. bör därför nu ånyo begära att dessa frågor utreds och att förslag skyndsamt föreläggs . Vad beträffar den internationella kontaktverksamheten är det, som påpekas i propositionen, i första hand ungdomsorganisationerna själva i samarbete med Ungdomsorganisationers landsråd (SUL) och ungdomsrepresentantskap (FNU) som skall svara för detta. Det är därför angeläget att SUL och FNU tilldelas ett bidrag motsvarande två resp. ett grundbidrag. F rit idsledarut bildning Huvuddelen av ledarinsatserna inom ungdomsorganisationerna utförs av frivilliga ledare, vilka oftast inte har ekonomisk ersättning. Så måste vara fallet också . De flesta åtar sig en ledarinsats i en för att därigenom medverka till att sprida den idé organisationen arbetar för vidare. Den alltmer ökande verksamheten, liksom kraven på administration och service, har medfört att antalet antsällda på olika nivåer har ökat . Det kommer även att finnas ett behov av yrkesmässigt utbildade fritidsledare. Detta lår emellertid inte medföra att resurserna till ungdomsorganisationernas egen utbildning av frivilligt ideellt arbetande ledare minskar. En tvåårig fritidsledarutbildning förlagd till folkhögskola, som föreslås i propositionen, måste därför kompletteras med ökade resurser för kvalificerad utbildning av ungdomsledare inom organisationerna i samarbete med folkhögskola eller som en del av ungdomsorganisationernas centrala utbildning. I vad gäller förkunskaper till fritidsledarutbildningen och behörighetskrav knutna till denna utbildning är det viktigt att praktiska erfarenheter av ungdoms- och föreningsarbete tillmäts stor betydelse. Det är ytterst angeläget att en stor del av utbildningen kan ägnas åt kännedom om de idéburna ungdomsorganisationerna. Praktiktjänstgöringen intar här en central plats. Vid utformningen av utbildningen och dimensioneringen av denna måste hänsyn tas till de politiska ungdomsförbundens speciella behov. Detta understryker ytterligare kravet på ett särskilt stöd till de politiska ungdomsförbunden. Vi vill i det här sammanhanget understryka vikten av att ungdomsorganisationernas medlemmar på ett tidigt stadium kommer in i föreningens verksamhet och får ta aktiv del av arbetet. Medlemsintroduktionen, i form av studiearbete kring organisationens idé och organisationsfrågor, måste då prioriteras, och vi vill därför ånyo framföra kravet på att medlems- och funktionärsutbildning i studiecirkelform blir ett prioriterat studieämne. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1 1. att det rörliga bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet utgår med /medlem över ett medlemsantal av 3 000; 2. att till Bidrag lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet anvisa ett förslagsanslag på . 3. att till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet anvisa ett reservationsanslag på . 4. att till nytt anslag Bidrag till politiskt informationsarbete bland ungdom anvisa , att fördelas på sätt som angivits i motionen; 5. att hos regeringen begära skyndsam utredning och förslag om den centrala tillsynsmyndigheten för stöd till ungdomsorganisationerna, i enlighet med vad som anförts i motionen. '(Se även motion 1975:1942).