mot · FY02307 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om folkomröstning vid grundlagsändringar. Den nya regeringsformen öppnar inga nya möjligheter att hänskjuta politiska sakfrågor till medborgarna för ett direkt och ställningstagande. För folkomröstning skall även i fortsättningen krävas majoritetsbeslut i . Resultatet av en eventuell folkomröstning blir enbart rådgivande. Även om den svenska folkstyrelsen självfallet även i huvudsak skall förverkligas genom ett representativt system är det enligt vår uppfattning från demokratisk synpunkt önskvärt att medborgarna i större utsträckning än ges möjlighet att uttala sin mening i frågor av grundläggande betydelse för samhällslivet. I grundlagarna fastläggs de centrala principerna för statsskicket. I just dessa frågor är det därför enligt vår mening särskilt viktigt att beslut inte kan fattas utan folkmajoritetens stöd och gillande. I den nya regeringsformen söker man garantera detta genom att det för grundlagsändring fordras två riksdagsbeslut med val till mellan besluten. Denna form för folklig kontroll av de konstitutionella besluten har dock påtagliga brister. Som framhållits bl. a. av påverkas medborgarnas partival i större utsträckning av partiernas ställningstaganden i andra frågor än konkreta grundlagsfrågor. Vi föreslår därför att en minoritet, bestående av 1/3 av ledamöter, skall kunna föra ut ett som vilande antaget förslag till grundlagsändring till folkomröstning i anslutning till följande riksdagsval. Folkomröstningen föreslås utformad som ett ställningstagande - ja eller nej till det vilande grundlagsförslaget. Detta förfaller om flertalet av dem som deltagit i folkomröstningen svarar nej och om antalet nejröster svarar mot mer än hälften av de röster som avgivits vid det samtidigt förrättade riksdagsvalet. I annat fall har den nyvalda att i vanlig ordning fatta ett andra beslut i frågan. Detta förslag, som oppositionen stödde när det vilande förslaget till ny grundlag antogs av (KU 1973:26; reservation 15), ger medborgarna möjlighet att oberoende av riksdagsvalet ta ställning till ändringar av de grundläggande regler inom vilka den svenska demokratin har att verka. Detta innebär en från demokratisk synpunkt viktig förstärkning av skyddet mot grundlagsändringar utan stöd av en folkmajoritet. 1. såsom vilande antar följande lydelse av 8 kap. 15 § RF: 15 § Grundlag stiftas antagna förslaget. Vilande beslut i grundlagsärende underställs folkomröstning i samband med närmast följande val till , om minst en tredjedel av ledamöter vid omröstning förenar sig därom. Vid folkomröstningen äger de vid valet röstberättigade tillkännagiva huruvida de instämmer i det vilande beslutet eller ej. Beslutet förfaller, om flertalet av dem som deltager i omröstningen, till antalet motsvarande minst vid valet avgivna och godkända röster, röstar mot beslutet. Ytterligare bestämmelser om folkomröstning meddelas i riksdagsordningen och annan lag. 2. antar en ny paragraf - 3 kap. 16 § RO - av följande lydelse: 16 § Förslag till folkomröstning i grundlagsärende enligt 8 kap. 15 § andra stycket regeringsformen får väckas gemensamt av minst en tiondel av ledamöter efter det att beslutat att som vilande antaga förslag om ändring av grundlag. Förslag om folkomröstning enligt första stycket skall ligga på kammarens bord till det andra sammanträdet efter det då förslaget framställdes och ställas under omröstning senast vid det därpå följande sammanträdet. 3. antar en ny tilläggsbestämmelse 3.16.1 RO av följande lydelse: 3.16.1 Förslag som avses i 16 § avlämnas till talmannen och anmäles av denne i kammaren när det delats ut till ledamöter. 4. beslutar att 3 kap 16-20 SS numreras 17-21 §{f. () i ()