mot · FY02783 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökade anslag till trossamfund. De etiska normer för mänsklig samlevnad som härrör från kristendomen bör enligt moderata samlingspartiets bestämda och ofta deklarerade uppfattning ligga till grund för vårt svenska samhälle och dess fortsatta utveckling. Såväl som övriga trossamfunds uppgifter är viktigare nu . Människornas villrådighet och ensamhet är en realitet i dagens samhälle. De många rotlösa behöver nya rötter. De många otrygga behöver en ny trygghet. Vi må alla var hur trygga som helst i materiellt hänseende, men vi är ändå otrygga om vi saknar den inre tryggheten. Det bör därför stå utan all diskussion att såväl som övriga trossamfund, vilka för medborgarna levandegör de kristna normerna och det kristna livsmönstret, skall ges goda möjligheter att bedriva sin verksamhet och framföra sitt religiösa och etiska budskap också i glesbygder och nya tätorter. Att stat och kommun skall inta en positiv hållning till denna verksamhet måste betraktas som självklart. Moderata samlingspartiet beklagar djupt att en lösning av frågan om relationerna mellan våra trossamfund och staten, som kan tillfredsställa alla parter, ännu icke kunnat komma till stånd. Om någon fråga bör lösas i samförstånd utan hårda politiska meningsbrytningar, är det kyrkans och samfundens ställning i förhållande till staten. Alla möjligheter att bryta den nuvarande låsningen måste utnyttjas. Det dödläge i strävandena till en samförståndslösning som alltså uppstått framför allt genom regeringens ställningstagande i kyrka/statfrågan får emellertid icke medföra att de krav på bättre arbetsförhållanden, som med rätta ställs av såväl som de fria trossamfunden, icke tillmötesgås av staten. Detta innebär för del att dess interna organisationsförhållanden, oavsett hur relationerna till staten kommer att bli , måste reformeras och moderniseras. Man är inom kyrkan klart medveten om att sådana reformer är nödvändiga och icke får fördröjas. Huvudprinciperna i ett sådant reformarbete bör vara ökad självbestämmanderätt för kyrkan i inomkyrkliga frågor och uppbyggnad av en demokratisk organisation också på stifts- och riksplanet. Detta förutsätter bl. a. inrättande av en central kyrkostyrelse. Statsmakterna intar en orimlig ståndpunkt, om de vägrar medverka till sådana reformer som gör det möjligt för kyrkan att på bästa möjliga sätt fungera inom ramen för ett bevarat samband. För de fria trossamfundens del bör - i avvaktan på en mera slutgiltig lösning av förhållandet mellan staten och samfunden - i första hand efter strävas att de successivt får en i jämförelse med mera likvärdig arbetssituation. /72 utgår för vissa trossamfund bidrag till religiös verksamhet. Det har efter hand räknats upp och utgör 12 milj. kr. för innevarande budgetår. I budgetpropositionen föreslås för /76 ett statsbidrag på 14 milj. kr. Utöver statsbidraget till den löpande verksamheten utgår med början innevarande budgetår ett bidrag förden religiösa verksamheten till anskaffande av lokaler på 3 milj. kr. Detta föreslås i budgetpropositionen höjt till 4 milj. kr. De föreslagna höjningarna bör hälsas med tillfredsställelse. Det måste dock starkt ifrågasättas om de är tillräckliga. De avsevärt stigande kostnaderna, inte minst i vad det gäller det särskilt betydelsefulla och framgångsrika arbetet bland barn och ungdom och på det sociala området, har medfört svårigheter för verksamhetens fortsättning i full utsträckning. De frivilligt insamlade medlen, de fria samfundens främsta finansieringskälla, räcker icke. frikyrkoråd hemställer att statsbidrag skall utgå, förutom till de trossamfund som åtnjuter bidrag uranslaget till ytterligare några samfund. Utökningen med nya trossamfund innebär enligt frikyrkorådet att ansökningarna om bidrag för /76 omfattar större totalvolym än för /75. Som riktpunkt för verksamhetsbidraget anger frikyrkorådet att de fria samfunden i likhet med bör få av sin totala utgiftsvolym täckt av statsbidrag. föreslår att verksamhetsbidraget, som med denna beräkningsgrund penningvärde skulle innebära ett bidrag på ca 43 milj. kr., för /76 räknas upp med 8 milj. kr. till 20 milj. kr. Vad beträffar statsbidraget till anskaffande av lokaler har till frikyrkorådet kommit in ansökningar om lokalbidrag från 119 församlingar och med en sammanlagd beräknad skälig byggnadskostnad på över 100 milj. kr. Enligt frikyrkorådet måste därför lokalbidraget efter hand bli av en helt annan storleksordning än innevarande budgetår för att motsvara behoven och bli någorlunda jämförbart med stödet till allmänna samlingslokaler. För nästa budgetår anhåller frikyrkorådet om en höjning med 7 milj. kr. till 10 milj. kr. anslagsframställningar för /76 syns oss mot bakgrunden av beräkningsnormerna och de redovisade behoven - väl underbyggda och måttfullt tilltagna. Gruppen av bidragssökande samfund ökar. Kostnaderna för att upprätthålla verksamheten stiger hastigare än inkomsterna i form av insamlade medel. uppstår behov av ökad verksamhet. Lokalanskaffningsbidraget är helt otillräckligt. Under åberopande av det anförda hemställs1 1. att till Bidrag till trossamfund för /76 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund för /76 anvisar ett reservationsanslag av . () () () () () PER () () G. () 1 (Se även motion 1975:688)