mot · FY021117 · 1975-01-27 00:00:00 — om anslaget till frivillig kontaktverksamhet inom kriminalvården. Ett led i rehabiliteringssträvandena inom kriminalvården är att bereda de intagna möjligheter att upprätthålla kontakter med anhöriga, vänner, arbetsgivare och andra. Detta sker bl. a. genom att kriminalvårdsanstalterna försöker stimulera besöksverksamhet och underlätta permissioner. Det finns emellertid alltför många intagna som helt saknar fasta relationer utanför anstalten. Detta gäller bl. a. inte så få av de utländska medborgare som dömts till långa frihetsstraff. Andra åter har inte psykiska reserver att mobilisera för att hålla kontinuerlig kontakt med människor utanför anstalten. För några upphör kontakten med yttervärlden av andra skäl: familjen bryter relationen, maken/makan söker skilsmässa osv. För så gott som alla intagna vilkas kontakter reduceras eller avbryts växer behovet av att bygga upp nya relationer. Man vill ha någon att avlasta sina personliga problem på, lätta på psykiska spänningar, planera för framtiden. Kriminalvårdsanstalternas, häktenas och frivårdens nuvarande insatser räcker dess värre inte till för att ens tillnärmelsevis tillfredsställa detta uttalade eller dolda kontaktbehov trots aktningsvärda ansträngningar att utvidga idrotts-, bildnings- och förströelseaktiviteterna vid anstalterna. För att möta detta kontaktbehov har Svenska röda korset (SRK), i samråd med , initierat kontaktverksamhet vid vissa anstalter. Kontaktverksamhetens mål är bl. a. att genom ett konstruktivt samarbete inte bara med de intagna utan även med personalen, anstaltsledningen och kunna påverka vissa betingelser inom anstaltsvärlden som underlättar för den enskilde att klara den påfrestning som frihetsberövandet innebär. Röda korset har ingen övertro på sina insatsers genomslagskraft, men vill i god samverkan med studieförbund och andra som är verksamma inom fritids- och kontaktverksamhet bidra till drägligare förhållanden vid anstalter och häkten. Verksamheten började i blygsam skala och byggde på norska erfarenheter. Företrädesvis rörde det sig om enskilda besök. Gruppverksamhet förekom mera sällan. De första besöken i korsets regi i inleddes vid kriminalvårdsanstalten i . har verksamheten utvidgats till en rad nya anstalter och innehållet utvecklats såväl kvantitativt som kvalitativt genom vunna erfarenheter och utbildning. har besöksverksamheten inom kriminalvården en fast förankring i Röda korsets sociala arbete och är inne i en expansiv utvecklingsfas. finns det besöksgrupper vid följande anstalter: , , , , , , , , , , , Ollestad, Smälteryd, , , , , , , . Under utveckling är , , , , , , , där antingen verksamhet inletts eller där besöksgrupper håller på att bildas. Totalt är 15 Röda kors-distrikt engagerade. Cirka 300 rödakorsare är kontinuerligt verksamma som besökare, och 300-400 intagna torde ha omfattats av verksamheten . Därtill kommer enskilda besök vid häktena på och . Innehållet i verksamheten följer inte något enhetligt mönster vid de olika anstalterna utan anpassas till de intagnas önskemål, besökarnas personliga förutsättningar och anstalternas skiftande villkor i vad gäller lokaler etc. Om verksamheten skall bli meningsfull och kunna bedrivas friktionsfritt, måste den läggas upp i förtroendefull samverkan mellan de intagna och personalen. Gruppbesök är den vanligaste formen av kontaktarbete. En mindre grupp rödakorsare, 5-7 personer, träffar regelbundet en grupp intagna, vanligen 10-15 personer, kring en aktivitet eller enbart för att prata. Många intagna vill inte gärna delta i gruppaktiviteter, därför att de är blyga och ängsliga eller har svårt för och känner motvilja mot att umgås och uttrycka sig i större sammanhang. De föredrar i stället enskilda besök. Under de enskilda besöken vågar de kanske prata om sina personliga problem på ett mera öppet sätt än i gruppen. Aktiviteterna spänner över ett brett register. Det ordnas t. ex. studiecirklar, underhållning och olika kurser såsom keramik-, gitarr-, dans-, matlagningsoch sjukvårdskurser. inbjuds teater- eller musikgrupper. Man studerar eller diskuterar psykologi, aktuell samhällspolitik, andra kulturer, litteratur etc. och sysslar med skapande verksamhet i läder, lera, trä, färg, textilier m. m. För att underlätta de intagnas kontakter med anhöriga och vänner svarar rödakorsare för barnpassning och vid några anstalter (och ). Ansvaret för barnpassningen kan delas mellan de intagna och Röda korset. Ett absolut krav är att den som går in i en rödakorsverksamhet av det här slaget är beredd att ställa upp kontinuerligt. Vederbörande bör också ha klart för sig att kontakten med den intagne inte är begränsad till de korta timmarna under besöken. En relation mellan människor klipps inte av vare sig mellan besöken eller efter frigivningen om en positiv kontakt mellan två människor byggts upp. Och listan kan göras lång på alla de kontakter och tjänster som sker utöver anstaltsbesöken: brevväxling, telefonsamtal, kontakt med anhöriga om så önskas, hjälp och stöd vid permissioner eller i samband med frigivning. bildades en samarbetsgrupp mellan Röda korset och . Denna har till uppgift att informera om och främja utveck lingen av Röda korsets besöksverksamhet vid kriminalvårdsanstalter, häkten och frivårdshotell. Samarbetsgruppen träffas regelbundet. Röda korset och ordnar tillsammans en konferens för besökare och anstaltspersonal. Intagna bör medverka under dessa konferenser. Syftet är att utveckla verksamheten, sprida information om den och utbyta erfarenheter. anordnades två sådana konferenser, vilka haft stor betydelse för den snabba utvecklingen. anordnades ett par kurser för besökare, och innevarande år planeras ytterligare ca 3 sådana kurser. Inom kriminalvården har man uttryckt önskemål om att Röda korsets besöksverksamhet skall omfatta såväl fler anstalter som häkten och frivårdshotell. Röda korset är medvetet om att häktestiden för många innebär en svår omställningsperiod och att behovet av stöd och kontakt då är stort. Röda korset kommer därför att ge denna sektor vidgat utrymme i sin verksamhet. Det gäller även att nå andra grupper bland de intagna, t. ex. utländska medborgare. Bristfälliga kunskaper i svenska kan medföra komplikationer av kulturell och religiös art. Vissa grupper utländska medborgare kan också bilda isolerade grupper med speciella problem. Röda korset har därför i sitt utvecklingsarbete inom kriminalvården prioriterat åtgärder för utländska intagnas specifika problem och behov. Röda korsets besöksgrupper försöker rekrytera språkkunniga besökare. Ett samarbete har inletts med finskspråkigt församlingsarbete för att rekrytera finsktalande besökare. Försök görs att bygga upp en finsktalande besöksgrupp vid Norrtäljeanstalten, där antalet utlänningar är . Röda korset anser att både Röda korset och andra organisationer kan bidra till att förbättra de utländska intagnas kulturella situation genom exempelvis kulturaftnar av olika slag, inte minst på invandrarspråk. Detta gäller i synnerhet invandrarorganistionerna. Röda korset och har prioriterat de utländska intagna med förvisningsdomar. Dessa intagna befinner sig inte så sällan i en ytterst besvärlig situation både under själva anstaltstiden och efter förvisningen, då den intagne kanske återvänder till ett land, som han för länge sedan lämnat, där han har fö sociala kontakter och svårt att få arbete och en ny start. har i skrivelse till Röda korset aktualiserat denna problematik. Vid ett sammanträde med kriminalvårsdstyrelsen beslutades att Röda korset skall föra frågan vidare till Internationellaröda korset med förslag om att erbjuda förvisade en kontaktman i hemlandet. För att kunna erbjuda de utländska medborgarna bland de intagna kontaktverksamhet av det slag som bedrivs för svenskar och svensktalande krävs t. ex. ökat rekryteringsarbete och ökad informationsverksamhet. För det arbete som måste ske genom Röda korsets centralstyrelse, inte minst på utbildningssidan, samt för utvidgningen till fler anstalter, häkten och frivårdshotell måste centralstyrelsen avdela en tjänsteman på halvtid. Den av Röda korset - i samarbete med - bedrivna kontaktverksamheten vid kriminalvårdsanstalter och häkten har visat sig vara en ytterst värdefull insats. Den har utvecklats till en viktig beståndsdel i rehabiliteringsarbetet. Erfarenheterna har också blottlagt behovet av en utvidgning av verksamheten. De begränsade ekonomiska och personella resurserna gör att nya satsningar är svåra att genomfora utan ökat statligt stöd. Finansieringen av Röda korsets verksamhet i nu angivet avseende har skett dels genom röda kors-medel, dels genom anslag från . För /75 har beviljat till frivillig kontaktverksamhet. Av detta anslag har anvisat Röda korset . Röda korset har speciellt för kontaktverksamheten vid häkten erhållit från . För /76 har departementschefen föreslagit att anslaget till frivillig kontaktverksamhet skall upptas som särskild anslagspost under anslaget men till sitt belopp vara oförändrat. Röda korsets kostnader för denna verksamhet uppgick till ca . Därtill kommer kostnader som belastat distrikten och kretsarna. Med de planerade utökningarna av verksamheten kommer Röda korsets centrala kostnader under /76 att stiga till . Den kontaktverksamhet som bedrivs inom kriminalvården av olika frivilliga organisationer - Röda korset. , RFHL, , frikyrkosamfund m. fl. - har visat sig vara ett värdefullt komplement till fritidsverksamheten i övrigt. Emellertid har organisationernas utvecklingsarbete delvis hämmats till följd av de begränsade ekonomiska resurserna. Åberopande det anförda hemställer vi att till frivillig kontaktverksamhet för /76 anvisar ett anslag om .