mot · FY02247 · 1975-01-20 00:00:00 — av m. fl. om uppsägning av avtalen med de europeiska gemenskaperna. avtal med EEC har varit i kraft i något . Inför beslutet om avtalets godkännande spred anhängare av avtalet åsikten att det skulle innebära stora ekonomiska fördelar för . Handelsministern yttrade t. ex. i EEC-debatt : ger svensk exportindustri större möjligheter än några av våra tidigare handelspolitiska uppgörelser. Vad som låg bakom detta yttrande var föreställningen att tullreduktionen mellan och EEC skulle medföra en ökad handel och därmed en ökad svensk export. Någon sådan effekt kan emellertid inte utläsas ur den handelsstatistik som publicerats. I en utrikeshandelsstatistisk sammanfattning i tidskriften i handelspolitiken ges följande siffror för EG:s andel av utrikeshandel: jan.-juni 73 jan.-juni 74 (Aktuellt i handelspolitiken 1974:7 s. kommunisterna har å sin sida hävdat att andra faktorer än tullar har det avgörande inflytandet över handelsströmmarna. Denna uppfattning hade redan tidigare vetenskaplig täckning. Den underbyggs ytterligare av handelsutvecklingen mellan och EEC efter det börjat träda i kraft. Den ekonomiska undermedicin man påstod skulle bli har visat sig verkningslös. Däremot har avtalet visat sig kringskära möjligheterna till ett fritt val av s. k. ekonomisk-politiska medel. Enligt avtalstextens (mellan och EEC) artikel 7 får ingen exporttull eller avgift med samma verkan införas i handeln mellan och EEC. Detta har anförts som en formell anledning till att man icke har kunnat beskära det svenska exportkapitalets prisökningsprofiter med en särskild exportavgift. Avtalet med EEC, med en sammanslutning tillkommen i och för monopolens intressen, är anpassat till tron på kapitalismen och utgår ifrån ett bibehållande av kapitalets makt. Det har i fallet med exportavgifterna visat sig vara ett skydd för exportkapitalisternas, dvs. storkapitalisternas, intressen mot fördelningspolitiskt väl motiverade åtgärder från statsmakternas sida. Stadgandena i avtalet om förbud mot ingrepp som förändrar konkur 3 sami Nr 247-254 rensförhållande kan på samma vis kunna komma att användas som formella anledningar från regeringens sida för att den skall slippa vidta åtgärder riktade mot kapitalet. Detta är en sida av avtalet som framträder allt klarare. Den avgörande kritiken mot har varit att det utgör ett första steg på vägen att inlemma i EEC. Från regeringshåll har avtalet vid upprepade tillfällen karakteriserats som en bas för ett fortsatt samarbete. På denna punkt försöker man lugna opinionen genom påpekandet att utvidgning av avtalet och ytterligare steg in i EEC måste prövas i konstitutionell ordning. Detta är formellt riktigt. Men därför att riksdagsbeslut fordras för formella utvidgningar av avtalet och ändringar i avtalstexten är icke alla smygvägar allt längre in i EEC stängda. Det har skett och sker på en rad områden en anpassning till förhållanden inom EEC. Sådan anpassning skedde t. ex. 1967 på jordbrukspolitikens område (prop. Övergången till mervärdeskatt beslutades bl. a. med motiveringen att samtliga EEC-länder kommer att tillämpa mervärdeskatteprincipen. Sedan avtalet ingåtts har i den blandade kommittén vid upprepade tillfällen sökt diskutera frågor som ligger vid sidan om avtalet. har uttalat sitt intresse för samarbete inom miljövårdsområdet. har uttalat intresse för samarbete inom transportpolitiken, inom den offentliga upphandlingen. har också uttalat intresse av att undanröja s. k. tekniska handelshinder. Detta innebär bl. a. att vissa varors utseende, prestanda, säkerhetskrav eller skyddsanordningar skall likriktas mellan länder som är handelspartners så att handel kan utvecklas. Detta kan i sin abstrakta form låta som om det vore en rent handelsteknisk fråga. Men i den mån t. ex. säkerhetskrav eller liknande är lägre inom den starkaste handelspartnerns territorium innebär det att undanröja handelshinder, att sänka säkerhetskrav i den mindre handelspartnerns område för att handel skall möjliggöras. På transportområdet gick reservationslöst med på ADR-överenskommelsen. har ansökt om associering till Euratoms fusionsforskningsprogram. har undertecknat den på EEC:s initiativ tillkomna europeiska patentkonventionen. har tillsammans med EG-staterna, och några andra stater gått med i den s. k. oljeklubben - detta är ännu ej ratificerat. har delvis anpassat sin valutapolitik till EEC:s. Alla dessa exempel blir tillsammans en handlingslinje av stegvisa närmanden till och allt fastare band med EEC. Den bas för det fortsatta samarbetet man fått i tycks således redan vara en grund för allt intimare relationer mellan och de europeiska gemenskaperna, det europeiska storkapitalets styrkebälte. 1965 beslöts slutgiltigt en ändring av den dåvarande regeringsformens 81 §, så att konstitutionella befogenheter därefter kan överlåtas på överstatliga organ utan att mer än en riksdag behöver höras. Svenska folket får således inte i val möjlighet att uttrycka sin mening om ett sådant över Denna paragraf tillkom då regeringen - och för den skull också riksdagsmajoriteten - var öppna anhängare av ett svenskt medlemskap i . Paragrafen tillkom för att underlätta ett sådant medlemskap och gavs namnet EEC-paragrafen. Trots att man officiellt nu förnekar en avsikt att ansluta till EEC återfinns EEC-paragrafen också i den regeringsform som gäller . Vägran att stryka EEC-paragrafen ur grundlagen kan ses som en förberedande åtgärd. Vore tanken på EG-medlemskap helt avskriven skulle EEC-paragrafen ha kunnat strykas. Med beaktande av det ovanstående kan vi inte anse strävan till EECmedlemskap vara borta. utgör en bas för att dessa strävanden skall kunna uppfyllas. Det är därför befogat att låta ånyo ta ställning till förslaget att säga upp avtalet. Om detta förslag icke skulle vinna bifall, bör den hos regeringen hemställa att denna ger sådana direktiv till sina representanter i den blandade kommitté som administrerar avtalet mellan och EEC och den som administrerar avtalet mellan och att de icke vidare skall verka för en utvidgning av förbindelserna mellan och de europeiska gemenskaperna (EG). Med hänvisning till ovanstående föreslås A. i första hand 1. att säga upp avtalet mellan och Europeiska ekonomiska gemenskapen enligt detta avtals artikel 34, 2. att säga upp avtalet mellan å ena sidan samt Europeiska kol- och stålgemenskapens medlemsstater och Europeiska koloch stålgemenskapen å andra sidan enligt detta avtals artikel 31, 3. att hos regeringen hemställa om inledande av förhandlingar med EG syftande till ett handelsavtal som enbart behandlar handelsfrågor och som icke kan utvecklas till andra områden, B. i andra hand, därest yrkandena under A icke skulle vinna bifall, att hos regeringen hemställa att denna ger sina representanter i den blandade kommitté som har att administrera avtalet mellan och EEC direktiv att icke ta initiativ till att försöka vidga samarbetet mellan och EEC. (vpk) i (vpk) i