mot · FY02194 · 1975-01-15 00:00:00 — av m. fl. om skattelättnader för jordbruk. Den pågående allmänna fastighetstaxeringen kommer av allt att döma att leda till mycket kraftigt höjda taxeringsvärden på de flesta typer av fastigheter. De första sammanställningarna av preliminärt fastställda nya taxeringsvärden tyder på en höjning för landet som helhet med i genomsnitt på villor, fritidsbostäder och andra småhus. Länsgenomsnitt på 50 96 och mer är inte heller ovanliga. Då man dessutom måste räkna med stora lokala variationer innebär detta att en del av fastighetsbeståndet kommer att få sina taxeringsvärden höjda och i vissa fall ännu mer. Kraftiga höjningar kan även förutses för jordbruksfastigheter. Det gäller bl. a. fastigheter med skog, där de förhållandevis höga virkespriserna före fastighetstaxeringen kommer att slå igenom. Men även andra jordbruk kan väntas få sina taxeringsvärden kraftigt höjda. Dessa höjningar kommer att få allvarliga skattemässiga konsekvenser. Om de nya taxeringsvärdena får slå igenom i beskattningen utan begränsningar, kommer boendekostnaderna att stiga bl. a. för många pensionärer och barnfamiljer. Även för många jordbrukare får höjningarna av taxeringsvärdena helt oacceptabla verkningar i skatteavseende. Höjningarna av värdena på jordbruksfastigheter utgör nämligen inte något uttryck för en förbättrad lönsamhet i jordbruket. I stor utsträckning är det i stället höga försäljningssummor vid försäljningar av mark till andra ändamål än jordbruksdrift som indirekt påverkar höjningen av taxeringsvärdena. Visserligen ingår inte dessa försäljningar i den köpeskillingsstatistik som ligger till grund för fastighetstaxeringen, men genom att flertalet av dem som avyttrat sina jordbruksfastigheter till andra ändamål än jordbruk på nytt uppträder som köpare av nya jordbruksfastigheter, så inverkar i verkligheten kommunernas inköp av mark i mycket hög grad på den allmänna prisnivån. Vidare ingår i köpeskillingsstatistiken köp av tillskottsmark men inte de s. k. släktköpen. Tillskottsmarken betingar i regel ett högre pris än normalt, beroende på att man oftast räknar med att kunna sköta den nyinköpta marken med samma resurser som man tidigare innehaft. Släktköpen, som inte ingår i köpeskillingsstatistiken, präglar mer en prisnivå som bygger på förräntnings- och avkastningsförmåga. Höjningarna av taxeringsvärdena på jordbruksfastigheter följer på det sättet inte alls lönsamhetsutvecklingen i jordbruket. För att förebygga att de höjda taxeringsvärdena slår igenom i höjda bostadskostnader för utsatta grupper eller i kraftiga skärpningar av beskattningen för företag där fastighetsvärdena spelar stor roll, har tidigare allmänna fastighetstaxeringar nästan utan undantag åtföljts av justeringar i skattesystemet. Ändringarna har som regel både avsett skatteskalor och beskattningsgränser inom kapitalbeskattningen och reglerna för beräkning av bostadsförmån i egen fastighet. Några motsvarande förändringar har däremot inte aviserats i anslutning till årets allmänna fastighetstaxering. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att vidta betydande ändringar både i kapitalbeskattningen och i reglerna för beräkning av bostadsförmån med anledning av utfallet av årets taxering. Det är också angeläget att förändringarna vidtas års taxering, då de måste kunna tillämpas första gången. bör därför enligt vår uppfattning hemställa att regeringen möjligt lägger fram förslag till ändringar i den berörda skattelagstiftningen, som förebygger att de höjda taxeringsvärdena leder till stegrade boendekostnader och ökad skattebelastning på jordbruksföretag och andra företag där fastighetsinnehavet spelar stor roll för innehavarens och de anställdas utkomstmöjligheter. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att hos regeringen hemställer om förslag till skyndsamma ändringar i skattelagstiftningen för att förhindra att taxeringsvärdehöjningarna vid allmänna fastighetstaxering slår igenom i ökade boendekostnader och ökad skattebelastning på bl. a. jordbruksföretag.