ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY02161 · 1975-01-16 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. om breddning av . Enligt det gällande radioavtalet skall de två kanalerna och konkurrera med varandra i fråga om nyhetsförmedlingen. I praktiken har resultatet av konkurrensen visat sig innebära att de båda kanalerna i mycket stor utsträckning presenterar samma nyheter , ett förhållande som av TV-tittarna upplevs som föga tillfredsställande. Allmänt frågar man sig, om en ändring icke är möjlig, särskilt som utrymmet för nyheter ju är begränsat och vissa prioriterade nyheter sålunda sänds två gånger eller fler under det att andra av stort intresse inte alls kommer med i sändningarna. Detta problem skulle kunna lösas t. ex. på så sätt att den ena kanalens program Rapport i huvudsak ägnar sig åt inrikes nyheter och den andra kanalens Aktuellt åt utlandsnyheternas bakgrunder och kommentarer. Därigenom kunde större bredd i utbudet skapas och större utrymme för differentierad nyhetsförmedling finnas och de båda kanalerna tillsammans utförligare spegla . Anmärkningarna mot försummelser av viktiga nyheter kunde minskas. I detta sammanhang vill vi anföra några synpunkter. Till det stora antalet människor i vårt land som är hänvisade till nyhetsutbudet från monopolföretaget hör ett stort antal äldre människor. Denna grupp kommer att växa, och bland dem finns kanhända det stora flertalet av dem som mycket regelbundet lyssnar till och ser programmen i massmedia. Enligt prognos över antalet personer i åldern och däröver beräknas detta uppgå till över 1,2 miljoner och , , till över 1 350 000, alltså en relativt snabb ökning. Av dessa människor får man räkna med att ett stort antal inte har möjlighet till variation i sitt dags- och livsprogram i form av resor, studier eller kontakter av olika slag, eftersom de på grund av handikapp, sjukdom eller svaghet är hämmade. De upplever därför mer än andra upprepningen av samma nyhet som föga tillfredsställande. Många av dem är inte bara intresserade av de stora nyheterna utifrån världen utan även av det som händer på närmare håll, t. ex. i deras egen vardag, men som ytterst sällan får plats i nyhetsutbudet. En annan trend som här bör uppmärksammas är den ökade utsträckningen av nyhetssändningar på arbetsplatserna, eftersom man där i strävan efter bättre miljö installerar radio och TV. Industrier, kontor och butiker liksom bussar är försedda med högtalare. En allsidigare nyhetsförmedling är önskvärd också med hänsyn till de lyssnargrupper som här finns. Vad vi här pekat på bör bli föremål för överläggning med tanke på förnyelsen av radioavtalet , i syfte att konkurrensen mellan kanal och kanal verkligen resulterar i en breddning av nyhetsförmedlingen och i syfte att ytterligare ge utrymme åt t. ex. inrikes nyheter i TV-kanalerna och i radioprogrammen. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att motionen överlämnas till radioutredningen för beaktande. () i Agnäs () i Skärstad
mot · FY021610 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om minskad produktion av engångsförpackningar. En stark ökning av hushållssoporna i har ägt rum. Från att de utgjorde per person och år, beräknades de 1970 ha stigit till per person och år. Någon minskning under efterföljande år fram till nu torde inte ha ägt rum. av dessa sopor utgöres av glas och plåt. Den moderna förpackningsindustrins utveckling har i icke oväsentlig grad bidragit till att öka avfallsmängden. Speciellt gäller detta engångsförpackningarna. Att helt slopa engångsförpackningar anser vi inte vara möjligt och inte heller önskvärt. På åtskilliga områden har moderna förpackningar skapat bättre hygien, gjort varorna mera lätthanterliga och även ökat håll barneten. Detta gäller inte minst i fråga om livsmedel. För att hålla avfallsmängden inom rimliga gränser är det emellertid i fortsättningen nödvändigt att inrikta framställningen av förpackningar på enkla standardiserade former, på lättförstörbara material som icke heller vållar ekologiska störningar eller, om de kvarlämnas i naturen, inte kan skada människor och djur, samt att överallt där så kan ske minska antalet engångsförpackningar. I vissa fall kan det, om positiva resultat uteblir, vara nödvändigt att tillgripa förbud. En kartläggning bör ske av marknaden med hänsyn till de områden där även i fortsättningen engångsförpackningar kan tillåtas. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att en kartläggning av marknaden sker med hänsyn till förekomsten av engångsförpackningar, att det insamlade materialet läggs till grund för vidare åtgärder i syfte att begränsa förekomsten av förpackningar av engångstyp. GOTAB 75 8822 S 1905
mot · FY021612 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl om en hushållningsplan för naturresurser. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1535 hemställer att hos regeringen anhåller om tillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta en hushållningsplan för naturresurser i enlighet med de riktlinjer som dragits upp i motionen. () i Glömminge . ÅSLING (c)
mot · FY021618 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar och om domänverkets arrendeavgifter. har, genom beslut av 1968, domänverket börjat tillämpa en annan och striktare ekonomisk inriktning av sin verksamhet. Det gäller också den form av arrende som omfattar fritidshus. I ett svar på en enkel fråga som bl.a. ställdes av i gav industriministern svaret att även i fråga om fastighet som disponeras för annat ändamål än skogsbruk skall de företagsekonomiska principerna vara vägledande. Vi tolkar detta uttalande så att även fritidshusen inrymmes i begreppet strikt ekonomisk inriktning. Vi har varit i kontakt med domänverket och erfarit att det i sin prissättning på arrendeavgifterna tillämpar en prissättning som sällan är jämförbar med andra arrendegivares priser utan oftast ligger avsevärt högre. Det förefaller vara ganska generellt gällande inom alla de områden där domänverket är markägare. Det innebär inte bara att domänverket tar ut högre priser på arrendena, utan att dessa prissättningar blir i hög grad normgivande för de andra åberopade arrendegivarna, som tillämpar en prissättning som ligger betydligt under dessa avgifter. Vi motsätter oss inte skäliga höjningar av arrendeavgifterna från domänverkets sida. Men vi frågar oss om denna strikta tolkning kan vara behövlig när det gäller domänverkets arrendeverksamhet. Hur pass omfattande kan den delen vara i domänverkets allmänna ekonomiska budget? Man kan ifrågasätta om inte domänverkets arrendegivning till fritidshus borde ligga vid sidan om lönsamhetsprinciperna. Speciellt bör det gälla äldre arrenden, men samma princip bör också gälla i fortsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av hur mycket domänverkets arrenden påverkar verkets omslutning och att regeringen prövar en ändring av reglerna så att domänverkets arrendegivning inte verkar prisledande och pressar upp arrendeavgifterna för andra likvärdiga arrenden. () ()
mot · FY021619 · 1975-01-27 00:00:00 — om industriprojekt i i anslutning till 80. Det råder allt större enighet om att en jämnare utveckling mellan olika landsdelar måste eftersträvas. Satsning på en effektiv regional- och näringspolitik, som minskar klyftan mellan s.k. överhettade områden och områden med ett vikande befolkningstal, har getts allt större prioritet. Man har härutöver fattat beslut om utlokalisering från av vissa statliga verk och myndigheter. Skellefteområdet i norra delen av har haft en god utveckling på det näringspolitiska området, främst tack vare förekomsten av med flera gruvor samt smältverket i . Skelleftebygden är också något av ett norrländskt med ett flertal mindre och medelstora företag, som spontant etablerats och utvecklats. Man kan fastslå att industristrukturen inom området är rikt differentierad. Något mera fast samband med en av övre basråvaror, järnmalmen, har dock inte regionens näringsliv, trots att regionen ligger i omedelbar anslutning till den norrbottniska fyrkanten: , , och . När beslutet om 80 togs av uttalades från många håll att denna stora sätsning borde kunna ge hela regionen övre verklig näringspolitisk stimulans. När man nu allvarligt diskuterar samarbetsplaner mellan NJA, Kruppkoncernen och sovjetryska intressen borde spridningseffekterna från 80 rimligen bli än större för hela övre . Mot bakgrund av dessa förhållanden och det faktum att ej fick någon del i den statliga utlokaliseringen samt med tanke på den utlovade tekniska högskoleutbildningen i är det angeläget att man från Statsföretags och NjA:s sida i samarbete med kommunala myndigheter söker finna industriprojekt i förlängningen av 80:s tillkomst och utveckling som kan etableras i . Detta skulle, förutom att den övre norrländska regionen på ett bättre sätt kunde tillgodogöra sig den stora satsning som tillkomsten av ett stort stålverk utgör, även minska den växtvärk som redan känner av. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för ökning av sysselsättningstillfällena i , bl.a. i anslutning till uppbyggandet av 80 i , allt i enlighet med vad som i motionen anförts. N1LS-F.RIC () i () ()
mot · FY02162 · 1975-01-15 00:00:00 — av m. fl. om ändrad benämning på . Genom riksdagsbeslut ändrades benämningen för den tidigare högskoleenheten i till . Vi betraktar den förändringen endast som ett avsteg på vägen mot den mera adekvata benämningen i . I konsistoriets vid yttrande över U 68:s betänkande framhålls bl. a. att den sammanfattande benämningen för postgymnasial utbildning bör vara högskoleutbildning och att de läroanstalter som benämns universitet (läroanstalter med såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning) också bör behålla detta namn. Konsistoriet föreslår i konsekvens därmed att högskolan i bör benämnas universitet och att den i ingående tekniska fakulteten skall benämnas tekniska högskolan i . Beträffande benämningen av den tekniska fakulteten så har från teknologers studentkår i olika sammanhang framhållits att fakultetens rekryteringsproblem delvis hänger samman med att många presumtiva sökande är osäkra om utbildningen i är jämförbar med den som bedrivs vid de tekniska högskolorna. Studentkåren har också i skrivelse till konsistoriet vid begärt att konsistoriet hos berörd myndighet skall hemställa om ändrad benämning till alternativt tekniska högskolan i . Studentkårens synpunkter delas såväl av fakulteten som av dess utbildningsnämnd liksom av konsistoriet, som i skrivelse av till UKÄ hemställt om åtgärder beträffande benämningen av utbildnings- och forskningsorganisationen vid högskolan. I motioner till tidigare riksdagar har framhållits betydelsen av att högskolan i får benämningen universitet, och vi vill understryka att en sådan namnändring bl. a. skulle underlätta rekryteringen av såväl elever som lärare. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att som sin mening ger regeringen till känna att högskolan i fr. o. m. får benämningen i samt att i samband därmed den tek niska fakulteten får benämngen tekniska högskolan i . () () () () () () ()
mot · FY021620 · 1975-01-27 00:00:00 — om försöksverksamhet på med alternativa energikällor. Till en av de mest väsentliga frågorna för vårt lands framtid hör hur vi skall kunna garantera en tryggad energiförsörjning. Stor enighet råder om att vårt lands oljeberoende av flera anledningar måste minskas. Kärnkraften som energikälla är omdiskuterad. När det gäller energikällor kan vi konstatera att det finns flera alternativ, som förtjänar att närmare studeras och utvecklas. De alternativa energikällorna måste göras ekonomiskt konkurrenskraftiga, de måste vara miljövänliga och driftsäkra, och de måste i största utsträckning bygga på icke ändliga naturresurser. För att dessa problem skall kunna lösas inom rimlig tid måste betydligt större resurser än som är fallet ställas till förfogande för den forskning som sysslar med utvecklandet av alternativa energikällor. Bland de alternativ som särskilt nämnts i debatten såsom klart utvecklingsbara har angivits bl.a. vindkraft, torv och jordvärme. Solen, den största energikällan av alla, kan med säkerhet sägas komma att utgöra ett viktigt komplement till vår energiförsörjning. Vidare har nämnts utnyttjandet av temperaturskillnader i havet, elenergi ur vattnets värmeinnehåll, utnyttjande av havsvågor, tidvattnet m.m. Insatserna på forskning kring dessa alternativa energikällor kommer att kräva en omfattande försöksverksamhet, som i sin tur aktualiserar frågan om lämplig lokalisering. Enligt min mening finns flera skäl som talar för att utses som ett sådant särskilt försöksområde. En rad skäl kan, som nämnts, anföras till stöd för denna åsikt. tillgänglig väderstatistik är en av de platser som har de flesta Redan detta faktum ställer i särklass när det gäller forskning och försök kring utnyttjandet av solenergin. Detsamma gäller försöksverksamheten och forskningen kring vindkraften. De långa kusterna och läget mitt i havet får som konsekvens att vindstilla dagar uppträder ytterst sällan, om ens någonsin, över hela ön . Under provborrningar efter olja har även påvisats att försöksverksamhet kring utnyttjandet av jordvärmen med fördel kan förläggas till . Vid försöksverksamhet kring olika former av encrgiutvinning ur havet erbjuder unika möjligheter, om verksamheten förläggs dit. Det kan således konstateras att erbjuder särskilt goda möjligheter till en omfattande försöksverksamhet i samband med forskningen kring alternativa energikällor. Starka skäl talar sålunda för att utses till särskilt försöksområde. Lämpliga åtgärder måste redan nu vidtas för att inte fördröja den intensifierade forsknings- och försöksverksamhet kring alternativa energikällor som måste till för att vårt land skall kunna garanteras en tryggad energiförsörjning också . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att utses som särskilt försöksområde vid utvecklingen av alternativa energikällor. TORSTKN () i Stenkyrka
mot · FY021626 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om försöksverksamhet med hälsokostlinje vid SARA:s restauranger. Att vad man äter har betydelse för hälsan är allmänt accepterat. kost- och motionskampanj är ett belägg för detta. Vetenskapliga undersökningar pågår bl. a. i och om samband mellan vegetarisk kost och hälsa. Klart står att många patienter med t. ex. astina, ledgångsreumatism och ulcerös kolit efter åratal av vård hos medicinska experter utan förbättring blivit botade genom ändrad livsföring, bl. a. med vegetarisk kost. SARA:s restaurangrörelse är en av de största i landet. Det är betydelsefullt att samhällets egen verksamhet inom denna bransch sätter folkhälsan främst i sin målsättning. Det bör vara möjligt för kunden att i SARA:s restauranger följa en konsekvent hälsokostlinje och kunna välja en omväxlande kost bestående av råvaror odlade utan gifter och tillagad av personal som är kunnig i vegetarisk matlagning. Försök med en hälsokostlinje bör starta vid , som komplement till den s. k. husmanskosten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att som sin mening uttalar att bör starta försöksverksamhet med en hälsokostlinje vid samtliga restauranger. () ()
mot · FY021628 · 1975-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en utredning angående förstatligande av Bolidenbolaget. Bolidenbolaget har ställts vid skampålen p. g. a. sitt bristande intresse för inre och yttre miljöskydd. Inte minst förhållandena vid bolagets anläggningar i utgör en bjärt illustration till detta privatkapitalistiska bolags utmanande nonchalans mot människor och miljö. I ett yttrande från heter det bl. är landets största punktkälla i fråga om utsläpp av luftföroreringar, särskilt svaveldioxid och en rad olika tungmetaller. redogör för oroande utsläpp av tungmetaller i och hur sjöar i omgivningen försurats. Stora skador har konstaterats på skog och växter. Man har också fått fram sådana uppgifter att det nu står klart att det bristande inre miljöskyddet har inneburit döden för en rad arbetare vid anläggningarna. har företaget begärt att få bygga ut och denna ansökan behandlas därför av koncessionsnämnden. Företaget har emellertid inte visat någon större entusiasm inför de miljöskyddskrav som ställts utan tvärtom hotat med att alternativet kan bli nedläggning. Från de anställdas sida kräver man att förstatligas. Det sker bl. a. i ett brev till SAP:s och vpk:s riksdagsgrupper.Vänsterpartiet kommunisternas principiella grundsyn är att viktiga naturtillgångar bör ligga i samhällets händer och vi stödjer därför detta krav. Vpk anser att Bolidenbolaget i dess helhet bör förstatligas. Bolidenbolaget är en storkapitalistisk koncern som lever högt på vinsterna av de naturtillgångar som exploateras i och . Bolaget tar nu hand om vinsterna från gruvorna i Stekenjokk, , och samt från . Gruvdelen torde vara den mest lukrativa. uppgick koncernens omsättning till 1 837 milj. kr. och dess vinst efter bokslutsdispositioner och skatter till 59,5 milj. kr. mot 31,1 milj. kr. 1974 betraktas som ett mycket gott och vinstgivande år. Koncernen ägs av två storbanker, men ett belgiskt gruvbolag har den största individuella aktieposten. De senaste årens stora aktieutdelningar och gratisemissioner har alltså delvis stannat i och delvis gått utomlands. En mycket liten del av vinsten har stannat i Norr- och . Bolagets passivitet när det gällt utveckling och förädlingsindustri är påfallande trots att man verkar i områden med stora sysselsättningssvårigheter. Aktieägarna har plockat russinen ur kakan och struntat i samhällsansvaret. Vi har i vårt land redan ett statligt gruvbolag. Det naturliga vore att all gruvdrift skedde i detta bolags regi så att samhället kunde skörda vinsterna av så viktiga naturtillgångar som koppar, zink, guld, silver, bly m. m. Det vore bättre än att Bolidenbolagets aktieägare kammar åt sig allt fetare utdelningar. Bolidenbolagets gruvor bör alltså förstatligas, vilket bör ses som ett första steg för den privata gruvdriftens överförande i samhällets händer. tillhör också samma bolag, och det bör med fördel kunna drivas som ett företag ingående i Statsföretagskoncernen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om skyndsam utredning angående ett statligt övertagande av Bolidenbolagets gruvtillgångar i Norroch samt . (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FY02163 · 1975-01-16 00:00:00 — angående statsbidraget till personell assistans för vissa handikappade elever i den obligatoriska skolan. /68 utgår statsbidrag till personell assistans för vissa handikappade elever i obligatoriska skolor. Genom beslut har Kungl. meddelat bestämmelser för verksamheten innevarande budgetår. Bestämmelserna innebär bl. a. att huvuddelen av statsbidraget fördelas mellan kommunerna av med utgångspunkt i antalet grundskoleelever i respektive kommun . Statsbidrag som ej utnyttjats för det avsedda ändamålet skall utan dröjsmål av kommunen återlevereras till SÖ. Meningen med den personella assistansen är att möjliggöra för den handikappade eleven att följa undervisningen och fungera i skolsituationen. Det är därför angeläget att assistansen utformas så att den i möjligaste mån blir en hjälp till självhjälp. Den som svarar för assistansen bör även se som sin uppgift att stimulera elevens självständighet och sociala förmåga. Skolgången är ett led i den utveckling som innebär att eleven successivt frigör sig från beroendet av föräldrarna. Bidraget till personell assistans är utformat så att det skall möjliggöra för fysiskt handikappade elever att kunna följa undervisningen i en vanlig skola. Den utformning bidragsbestämmelserna har fått innebär dock att alla kommuner, oavsett om de i sitt skolväsende har handikappade elever, får del av bidrag. Likaledes innebär det att en kommun med få elever, men med en eller flera gravt handikappade elever, får ett mycket begränsat bidrag, som inte tillnärmelsevis täcker de faktiska kostnaderna. Enligt SÖ har gällande bestämmelser ej medfört den avsedda förenklingen av bidragsgivningen. I särskild skrivelse har dessutom framhållit att reglerna uppfattats som orättvisa av många kommuner, i synnerhet av de kommuner som har många handikappade. Chefen för aviserar att ytterligare medel utöver de nu föreslagna kan komma att tillställas SÖ, att fördelas bl. a. till kommuner med särskilt behov av personell assistans, och tänker då framför allt på hur den regionala organisationen för habilitering av rörelsehindrade barn medfört att vissa kommuner kommit att få ett större behov av personell assistans än andra kommuner. Departementschefen avser det oaktat inte att föreslå någon ändring av nuvarande regler för fördelning av statsbidraget tili personell assistans. Enligt vår uppfattning bör reglerna för bidraget utformas så att detta täcker kommunens faktiska kostnader. En sådan utformning medför dessutom att den administrativa belastning som återkrav/återbetalning av eventuellt outnyttjat statsbidrag innebär bortfaller. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att anhåller att regeringen fastställer sådana regler för bidraget till personell assistans för vissa handikappade elever i obligatoriska skolor att bidraget täcker kommunens faktiska kostnader. () ()
mot · FY021634 · 1975-01-27 00:00:00 — om ökade resurser åt företagareföreningen i . För vissa områden inom , t. ex. dess skärgårdskommuner, finns uppenbara närings- och sysselsättningsproblem jämförbara med områden inom stödområdet. Inom dessa områden är ett livsvillkor för ett bestående näringsliv att det finns goda möjligheter till kreditgivning. Behovet av läns företagareförenings tjänster får anses vara mycket stort. Av länets företag utgör de mindre och medelstora , och dessa svarar för hälften av sysselsättningen. Det är således från regionalekonomisk och sysselsättningspolitisk synpunkt viktigt att föreningens resurser utökas. Vid en jämförelse med andra företagarföreningar har varit missgynnad. erhöll i beviljade lånemedel . Detta kan jämföras med läns 13 400, läns 12 500, läns 11 000 och läns . Med stöd av ovanstående hemställes att hos regeringen begär att ökade lånemedel för företagareföreningen i beviljas.