ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY022125 · 1975-04-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975: 98 om skatteplikt för vissa studiebidrag, m. m. I propositionen 1975: 98 föreslås särskilda regler beträffande beskattningen av studiebidrag inom vuxen- och arbetsmarknadsutbildningen. Reformen föreslås bli finansierad genom en särskild arbetsgivaravgift på . Vidare föreslås att skatteintäkterna på studiebidragen i sin helhet skall tillföras staten och till ingen del komma primärkommuner och landsting till del. Jag ställer mig avvisande till att ånyo fattar ett beslut som direkt innebär att staten tar hand om skatteintäkter som rätteligen bör tillföras kommunerna. Ett godkännande av propositionen innebär dessutom ett avsteg från överenskommelsen mellan staten och de bägge kommunförbunden om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. I punkt 6 av skatteöverenskommelsen av heter det: Regeringen och kommunförbunden är ense om största återhållsamhet i sådana politiska beslut som föranleder ökade anspråk på kommunernas utgiftsstat. I samma syfte skall skärpt uppmärksamhet ägnas de statliga myndigheternas normgivande riktlinjer och rekommendationer med hänsyn till den kommunala ekonomin. Ett godkännande överensstämmer heller inte med de värderingar som kommit till uttryck genom finansutskottets remiss till den kommunalekonomiska utredningen av min motion 1975: 683. I propositionen redovisas vidare inte de skattemässiga effekterna av föreslagna åtgärder, vilket bestämt krävts i min motion 1975: 682 och i flera skrivelser från bl. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att beslutar att i kommunernas skatteunderlag inräknas dagpenning, stimulansbidrag och de nya skattepliktiga bidragen till vuxenutbildningen.
mot · FY022126 · 1975-04-17 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975: 97 angående rörlig pensionsålder m. m. I propositionen 1975: 97 föreslås att ökade möjligheter till rörlig pensionsålder skall införas med utgångspunkt i sänkningen av den allmänna pensionsåldern till . Förslaget innehåller en ny pensionsform, delpension, samt ändrade regler för förtida och uppskjutet uttag av ålderspension. Förtida uttag av ålderspension föreslås kunna ske från och med den månad den försäkrade fyller . Uttaget kan även skjutas upp, dock längst till och med den månad, under vilken den försäkrade fyller . Minskningen av pensionen vid förtida uttag föreslås bli . För dem som har gjort förtida uttag föreslås, att pensionen skall räknas om enligt denna procentsats. Skjuts uttaget av pensionen upp, sker en ökning av pensionen . Vid höstsessionen 1974 beslutade att den allmänna pensionsåldern skall sänkas till fr. o. m. . I samband med detta utformades särskilda övergångsbestämmelser för dem som är födda 19091912 och gör förtida uttag. Enligt dessa bestämmelser skall minskningen av pensionen för dessa åldersgrupper inte ske med högre belopp än som föranleds av det antal månader varunder pensionen utgått före . Till detta antal skall läggas de månader med förtida uttag som därefter återstår till början på den månad, under vilken den försäkrade fyller eller återkallar sitt förtida uttag. Före utbyggnaden av förtidspensioneringen var det många som såg sig nödsakade att utnyttja möjligheten till uttag av pensionen . Detta har lett till att dessa människor nu ofta lever under knappa ekonomiska omständigheter. Mot bakgrund av den beslutade sänkningen av pensionsåldern och de vidgade möjligheter till uttag av pension som föreslås, vore det felaktigt att inte söka utforma övergångsbestämmelser, i vilka hänsyn togs även till dem som är födda och som gjort förtida uttag av ålderspension. I samband med att ålderspensionen omräknas enligt det lägre reduceringstal som föreslås gälla bör därför pensionen även uppräknas med det belopp som pensionsålderssänkningen motsvarar, dvs. som om pensionsåldern hade varit när det förtida uttaget gjordes. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att vid behandling av propositionen 1975: 97 beslutar att hos regeringen begära att övergångsbestämmelserna utformas så att omräkningen av pensionen för dem som är födda och har gjort förtida uttag av ålderspension sker med hänsyn såväl till den lägre reduktionsfaktor som föreslås i propositionen som till den beslutade sänkningen av pensionsåldern. () () i Öskevik i Nennesholm
mot · FY022130 · 1975-04-21 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:89 med förslag till lag om ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. I propositionen 1975:89 föreslås rätt till ersättning för facklig förtroendeman vid fackligt arbete utom den ordinarie arbetstiden, om detta arbete orsakats av "arbetsgivaren. Detta förslag är angeläget, inte minst mot bakgrund av att arbetsdomstolen i dom 1975 nr 7 slagit fast att sådan ersättning enligt gällande lag inte skall utgå. Däremot är den av regeringen föreslagna förändringen otillräcklig. En facklig förtroendeman kan av olika orsaker behöva utföra fackliga uppdrag utom sin ordinarie arbetstid utan att detta är beroende av arbetsköparen, t. ex. om vissa av en fackförenings medlemmar arbetar vid annat skift än den facklige förtroendemannen. Den ökade satsning på vuxenutbildningen som föreslagits kan här tjäna som exempel. Ett studieombud - på en arbetsplats med skiftarbete - måste besöka arbetskamrater på andra skift för att sköta den uppsökande verksamhet som bör bedrivas när det gäller studier. Men detta uppsökande arbete kan inte sägas bero på åtgärder från arbetsköparen. Det förekommer att anställda omflyttas inom ett företag till följd av ett fackligt förtroendeuppdrag. Enligt gällande lag är förtroendemannen garanterad oförändrade s. k. arbetsförmåner vilket innebär oförändrad lön efter omflyttningen. Det finns dock vissa lönerättigheter som kan bortfalla vid omflyttningar. En sådan är det s. k. ob-tillägget. Detta utgår vid skiftarbete och har blivit en del av den skiftarbetandes inkomst. Då ett uppdrag som facklig förtroendeman i sådana fall ofta leder till omflyttning till rent dagarbete, bortfaller således av förtroendemannens inkomst en naturlig del av dennes ekonomi. Uppdrag som facklig förtroendeman kan icke ses som en varaktig förändring i en anställds yrkesverksamhet. Därför bör bortfall av ob-tillägg eller andra s. k. riktade tillägg kompenseras. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar I. att ersättning till facklig förtroendeman för fackligt arbete utom arbetstid skall utgå, oavsett om detta arbete beror på arbetsköparen eller ej. 2. att löneförmånerna ej skall försämras vid omflyttningar, orsakade av uppdrag som facklig förtroendeman, även om dessa förmåner är att anse som speciellt riktade tillägg. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) i GOTAB 75 9398 S Slockholm 1975
mot · FY022137 · 1975-04-24 00:00:00 — av herrar och i med anledning av propositionen 1975:27 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. I propositionen 1975:27 framläggs inte något förslag till ändrat öppethållande av vallokaler, varför vi finnér anledning återkomma med våra motionskrav från föregående år. Vid de båda senaste allmänna valen har vallokalerna i allmänhet lagenligt hållits öppna från kl. 8 till . Det torde vara en allmän uppfattning att ett så långt öppethållande av vallokalerna icke fyller något egentligt behov. Tvärtom torde man kunna konstatera att valförrättarna haft litet att göra i vallokalerna större . Dessutom har den sena stängningen av vallokalerna medfört att efterarbetet för valförrättarna i regel dragit ut till och i många fall till långt . Dessa förhållanden kan givetvis icke anses vara tillfredsställande. Enligt vårt förmenande bör vallokalernas öppethållande vid de allmänna valen i princip tillgodose följande tre krav: Köbildning bör så långt möjligt undvikas, och väljarna bör kunna kräva att de ges möjlighet att lämna sin röst med relativt liten tidsåtgång. Valförrättarna bör ges hyggliga arbetsförhållanden under valdagen. Efterarbetet i vallokalerna bör kunna bedrivas i ett lugnt och avspänt tempo och ändå normalt hinna avslutas i sådan tid att distriktets valresultat kan lämnas . Om vallokalerna vid de allmänna valen hålls öppna i två pass, förslagsvis dels mellan kl. 8 och , dels mellan och , menar vi att samtliga nämnda krav i regel borde kunna bli tillgodosedda. Valdistrikten har f. n. normalt inte ett större antal röstande än ett tio timmars öppethållande mer än väl räcker till för att undvika besvärande köbildning - inte minst med hänsyn till den omfattning poströstning i förväg har fått. En stängning av vallokalerna mellan och 15 ger flertalet valförrättare en möjlighet att inta middagsmålet vid lämplig tid och koppla av . Om vallokalen stängs bör valresultatet - i vart fall från riksdagsvalet - kunna vara färdigt före i samtliga valdistrikt. Vi förutsätter dessutom att valnämnderna och berörd länsstyrelse skall ha möjlighet att göra vissa jämkningar i öppethållandetiden med hänsyn till de lokala förhållandena. Att ett genomförande av vårt förslag skulle innebära betydande besparingar för såväl stat och kommun som partier bör ju ej heller minska dess värde. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag till höstsessionen av 1975/angående ändrade öppethållandetider för vallokaler vid allmänna val i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FY022140 · 1975-04-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:102 med förslag till räntelag m. m. 1 propositionen 1975:102 läggs fram förslag till räntelag m. m. Isitt yttrande över lagförslaget framhåller lagrådet bl. Räntefotens anknytning till det av fastställda diskontot medför behov av en tillförlitlig publicering av de förändringar som beslutas rörande diskontot. För såväl domstolarna som allmänheten blir av betydelse: att säkra uppgifter finns att tillgå både om diskontots höjd och om den tidpunkt från vilken en beslutad ändring gäller. En sådan publicering kan lämpligen ske i samma ordning som gäller för exempelvis basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och det procenttal med vilket familjerättsliga underhållsbidrag skall ändras enligt 3 $ lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag, dvs. Vi instämmer i lagrådets yttrande. Åberopande det anförda hemställes att begär att regeringen vidtager åtgärder för publicering av diskontoändringar i enlighet med vad i motionen anförts. H. () () ()
mot · FY022141 · 1975-04-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:27 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. I propositionen 1975:27 rörande ändringar i vallagen m. m. föreslås bl. a. att 3 kap. 3 S vallagen skall ändras så att valdistrikten, endast om synnerliga skäl föreligga, får omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300 röstberättigade. Stadgandet är fakultativt men måste likväl uppfattas som i huvudsak tvingande inför den översyn som kommunerna gör av valdistriktsindelningen inom den egna kommunen. Resultatet av denna översyn torde, om de föreslagna förändringarna i vallagen vinner bifall, innebära att ytterst fä om ens något valdistrikt kommer att omfatta mindre än 300 valberättigade. Den översyn över valdistriktsindelningen som kommer att påbörjas kommer i sådana fall att resultera i att drygt ett tusen valdistrikt försvinner. Vi är väl medvetna om att förslaget bl. a. syftar till att garantera valhemligheten, som i många fall kan vara svår att upprätthålla i valdistrikt med alltför fä röstberättigade. Vi är likaledes väl medvetna om att propositionens förslag till bl. a. utökade möjligheter för poströstning och röstning med lantbrevbärare är tillkomna för att lindrade negativa konsekvenser som ett starkt minskat antal valdistrikt ändå medför. En för alla gemensam målsättning måste även vara att sådana regler för röstning skapas att minsta möjliga praktiska hinder för deltagande i allmänna val skall finnas och sålunda ett högt valdeltagande möjliggöras. Enligt vår mening finns det mot denna bakgrund anledning att inte alltför drastiskt skära ner antalet valdistrikt. Vi vill sålunda förorda att en nedre gräns för ett valdistrikts storlek anges till 200 i stället för till 300 röstberättigade. När det gäller att fastställa den övre gränsen för antalet röstberättigade bör exempelvis en hög poströstfrekvens kunna vara ett skäl till avvikelse. Med erfarenheter års val kan det konstateras att poströstning, särskilt i storstadsområdena, fått en stor omfattning och att sorn en följd härav antalet röstberättigade, som avlämnar sin röst i vallokalen på valdagen, i många fall är betydligt lägre än det totala antalet röstande. Vi vill sålunda förorda att lagen får en mindre tvingande utformning för att därigenom möjliggöra för kommunerna att, med hänsyn tagen till förhållandena på orten, känna större frihet i sina förslag till valdistriktsindelning av kommunen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att 3 kap. 3 $ andra stycket vallagen ges följande lydelse: Valdistrikt bör omfatta 1 200-1 500 röstberättigade. Om särskilda förhållanden på orten föranleder det, får valdistrikt omfatta mer än 1 800 eller mindre än 200 röstberättigade. H. () () () () ()
mot · FY022143 · 1975-04-29 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:27 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. I propositionen 1975:27 föreslås en rad ändringar i gällande vallag. a. föreslås att valdistrikten bör omfatta 1 200-1 500 röstberättigade. Endast om till följd av förhållandena på orten synnerliga skäl föranleder det, får valdistrikt omfatta mer än 1 800 eller mindre än 300 röstberättigade. I nu gällande vallag finns inga bestämmelser om valdistriktens storlek. beslutar om kommuns indelning i valdistrikt. Innan beslut meddelats, skall fullmäktige i kommunen ha beretts tillfälle att yttra sig i ärendet. De nu gällande bestämmelserna är smidiga, man kan indela kommunen i valdistrikt efter de förhållanden som råder inom kommunen. Vårt land har starkt varierande befolkningstäthet och har i genomsnitt 20 innevånare per km'. I bor 229 personer per km1, i 149, i 140, i och län 32, i 10, i 4 och i och blott 3 innevånare per km1. Skulle den nya lagbestämmelsen om 300 röstberättigade per valdistrikt tillämpas på kommun skulle 20 valdistrikt av 30 inte hålla måttet. I kommun fyller inte 22 valdistrikt av 26 minimimåttet 300 röstberättigade per valdistrikt. Lantbrevbärarlinjerna är också svagt utvecklade i glesbygdsområdena. I kommun blott två linjer och i en lantbrevbärarlinje. En stor del av postservicen sker i s. k. postväskor som sändes per buss ut till de olika byarna. Även avstånden till vallokalen är av betydelse. Försvinner valdistrikt i med 130 röstberättigade får de röstande till vallokalen i . norr om befinner sig i samma läge. Även i och skulle minimiantalet 300 röstberättigade i varje valdistrikt medföra att många distrikt skulle försvinna och medföra långa avstånd till vallokalen. Det framstår som önskvärt att alla röstberättigade medborgare blir i tillfälle att avge sin röst utan alltför stora besvärligheter. Ett hårt ingrepp när det gäller valdistriktens storlek kommer att uppfattas som ett diktat från statsmakten. Vi har också i vår författning en mandatfördelning som siktar till att varje röst skall ha lika värde. Därav följer att vi måste tillse att rikets medborgare under så lika förhållanden som möjligt blir i tillfälle att utöva sin rösträtt oavsett bostadsort. Med hänvisning till vad sorn här anförts föreslår vi att som sin mening uttalar att man vid tillämpningen av 3 § 3 kapitlet i vallagen beaktar glesbygdsväljarnas behov av närhet till vallokalen. V. () ()
mot · FY022144 · 1975-04-29 00:00:00 — av med anledning av propositionen 1975:101 om nytt valsystem vid landstingsval, m. m. I propositionen 1975:101 föreslås nytt valsystem vid landstingsval m. m. Det nya systemet, som avses bli tillämpat forsta gången vid val, är avsevärt bättre än det nuvarande, då det ger bättre proportionalitet. Förslaget ansluter sig också mycket nära till det system som varit gällande vid riksdagsval, med det undantaget att den s. k. spärregeln, som vid riksdagsvalen är satt till 4 96, för landstingsvalen är sänkt till 3 96. Fördelningen av mandaten i med 9/10 av mandaten som s. k. fasta mandat och återstående mandat som s. k. utjämningsmandat är också bra, då härigenom åstadkommes en utjämning och ett landstingsproportionellt riktigare utslag. Skönhetsfläcken i förslaget är, enligt min mening, spärren på 3 96. Den är odemokratisk och kan utesluta stora grupper medborgare från att bli representerade i . Med stöd av det anförda hemställs att måtte besluta att den i propositionen 1975:101 föreslagna spärregeln på 3 96 utgår ur förslaget till nytt valsystem vid landstingsval.
mot · FY022145 · 1975-04-29 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:105 om godkännande av avtal om verksamheten vid . i har bedrivit sin verksamhet . ombildades företaget till en stiftelse, och 1967 vidgades verksamheten till att omfatta även förlagsverksamhet, bedriven av ett särskilt bolag - AB . En konsultenhet för utbildningsfrågor finns även - - varjämte visst utvecklingsarbete inom korrespondensundervisningen bedrives. Totala antalet anställda varår 1974 290 personer och omsättningen ca 39 milj. kr. var antalet studerande mer än 100 000, men har sedan successivt minskat till 33 1973. Orsaken härtill är att den avgiftsfria statliga och kommunala vuxenutbildningen kraftigt ökat i omfång liksom studieförbundens verksamhet, som bedrives med stora, både statliga och kommunala bidrag. , som inte åtnjutit några sådana bidrag, har alltså haft att arbeta under väsentligt sämre ekonomiska villkor och trots en av alla erkänd högklassig undervisning åsamkats avsevärda förluster. Dessa omständigheter har lett till att styrelsen för erbjudit staten att som donation övertaga hela verksamhet. Korrespondensundervisning har och kommer även att ha en viktig uppgift att fylla för utbildningsväsendet i vårt land. Alldeles särskilt stor betydelse har korrespondensundervisningen i glesbygd där människor inte har tillgång till andra undervisningsformer. Det är därför ett nationellt intresse att korrespondensundervisning även i fortsättningen kommer att finnas som alternativ till annan undervisning. 1 propositionen 1975:105 föreslås godkänna ett avtal mellan svenska staten, och , innebärande att stiftelsen överlåter sin verksamhet till Liber som inom sig skall behålla som en särskild enhet. föreslås vidare godkänna ett annat avtal mellan svenska staten och angående stiftelsens fortsatta verksamhet, i avtalets 1 S heter det: Staten garanterar att korrespondensundervisning och annan till utbildningen knuten verksamhet av det slag, som stiftelsen f. n. bedriver och som staten finner erforderlig för det allmänna utbildningsväsendet, kommer att bedrivas tills vidare. Verksamheten skall bedrivas av stiftelsen eller annat organ som staten bestämmer. Av detta framgår att regeringen, om godkänner avtalet, får fullmakt att efter eget gottfinnande inte bara minska utbudet av korrespondensundervisning utan också helt upphöra med verksamheten. Det vore olyckligt om nu avhända sig möjligheten att kunna påverka korrespondensundervisningens framtida vara eller inte vara. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att regeringen inte utan godkännande medger att upphöra med korrespondensundervisning eller väsentligt minska utbudet av sådan verksamhet. () () HANS NYHAGE (m) () () () H. () . () () GOTAB 75 9494 S 1975
mot · FY022146 · 1975-05-06 00:00:00 — Motioner nr 2146-2148 Nr 2146 med anledning av propositionen 1975:101 om nytt valsystem vid landstingsval, m. m. Enligt förslaget om nytt valsystem vid landstingsval i prop. 1975:101 kommer valkretsindelningen att sakna betydelse för fördelningen av mandat mellan partierna i landstingsområdet som helhet. 1 andra avseenden bibehåller valkretsindelningen sin betydelse. Samtliga mandat skall fördelas på namn på valsedlar i de olika valkretsarna, och valkretsarna blir den naturliga indelningsgrunden för kandidatnomineringen inom de politiska partierna. Det är för den skull av vikt att valkretsindelningen inte blir sådan att den försvårar nomineringsproceduren inom partierna eller försvårar allmänhetens överblick över indelnings- och nomineringssystemet. Enligt propositionen skall valkretsarna utformas så, att varje valkrets kan komma att tilldelas minst åtta fasta valkretsmandat. Valkrets skall omfatta en eller flera kommuner. Folkrika kommuner skall också kunna delas i två eller flera valkretsar. Mot dessa bestämmelser har jag inga invändningar. Men enligt propositionen skall dessutom del av kommun kunna sammanföras med annan kommun eller med del eller delar av annan kommun till en valkrets. Det innebär således att kommungränserna även i fortsättningen skall kunna skäras över av indelningen i landstingsval kretsar. Det anser jag vara en otillfredsställande ordning. Kommunen är den naturliga grunden för partiorganisation och partiarbete på lokal nivå. Ett system som innebär att del av kommun förs samman med annan kommun eller del därav medför för de politiska partiernas del att en organisation som bryter den på kommunerna grundade organisationsstrukturen måste tillskapas för bl. a. nomineringarna till landstingsvalen. Eftersom den här berörda indelningsgrunden medför påtagliga nackdelar utan att ge några påvisbara fördelar föreslår jag att den utgår. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att vid behandlingen av prop. 1975:101 beslutar att 11 § första stycket i landstingslagen skall ha följande lydelse: Valkrets skall omfatta en eller flera kommuner. Om en lämpligare valkretsindelning därigenom erhålles, får dock kommun delas i två eller flera valkretsar.
mot · FY022147 · 1975-05-07 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:101 om nytt valsystem vid landstingsval, m. m. Enligt den genom rubricerad proposition föreslagna ändringen i landstingslagen 13 § skall indelning i valkretsar bestämmas av men för att vinna bindande kraft underställas prövning och fastställelse. Enligt lagens nuvarande lydelse skall avge förslag till , som fattar beslut, vilket skall för att vinna bindande kraft underställas regeringen för prövning och fastställelse. Strävan har varit att förenkla förfarandet. Enligt min mening är det onödigt att i det förelagda ändringsförslaget skall pröva och fastställa beslut om indelning i valkretsar. beslut bör äga bindande kraft sedan besvärstiden gått ut. I propositionen föreslås också i förslag till lag om ändring i kommunallagen i 9 § att kommun skall för val av kommunfullmäktige indelas i valkretsar om i kommun finns fler än 24 000 röstberättigade invånare eller för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige. Då vid val till kommunfullmäktig principen med tilläggsmandat saknas, kan en indelning i valkretsar menligt inverka på proportionaliteten i valet i sin helhet. Bästa proportionaliteten vinnes om kommunen i sin helhet utgör en valkrets. Vid indelning i två kan den situationen uppstå att ett parti saknar ett fåtal röster i båda valkretsarna för erhållande av ytterligare ett mandat. I vissa fall är det emellertid, bl. a. med hänsyn till röstsedlarnas innehåll, nödvändigt med indelning i valkretsar. Detta bör bedömas från fall till fall. Uppdraget att bedöma behovet av valkretsindelning inom kommun samt i aktuella fall uppgörande av förslag till valkretsindelning bör åligga kommunfullmäktige. Av ovannämnda åtgärder föranledda ändringar i lagtexten bör utformas av handläggande utskott. Med hänvisning till ovanstående hemställes 1. att beslutar att indelning i valkretsar förval till landsting fastställes av och får bindande kraft när beslut vunnit laga kraft, 2. att beslutar att för val av kommunfullmäktige kommunfullmäktige själv bedömer behov av indelning i valkretsar och avger därav föranledda förslag till .