mot · FY021452 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar i Stenkyrka och om länefinansiering av brobyggen. Den integrerade väg- och trafikplanering som eftersträvas i vårt land måste ske i nära kontakt med samhällsplaneringen i stort och samordnas med lokaliserings- och regionalpolitiken. Lönsamhetsbedömningarna skall styras av kravet på en fördelning av tillgängliga medel så att alla delar av landet får ett vägnät som skapar goda förutsättningar för befolkningsoch näringslivsutvecklingcn. Av avgörande betydelse för servicenivån, särskilt i perifera lands- och länsdelar, är kommunikationernas standard. Av särskild betydelse för den regionala utvecklingen är ofta vissa brobyggnadsföretag. Färjelederna utgör ofta flaskhalsar i trafikflödet. Med nya väglagens ikraftträdande skapades en ny planeringsrutin för vägbyggandet. Detta tog sig bl. a. uttryck däri att den tidigare flerårsplaneringen av s. k. storbroföretag upphörde liksom det däremot svarande s. k. särskilda storbroanslaget. I petita /76 prioriteras vägunderhållet. Eftersom detta är eftersatt torde prioriteringen vara riktig. Vägbyggandets ordinarie anslag höjs , och enligt generaldirektören i statens vägverk kommer vissa inplanerade och angelägna vägobjekt att senareläggas om inte det extra anslaget på 200 milj. kr. frisläpps och fördelas så att vägbyggandet får hälften av detta belopp. Kostnadsfördyringen vid vägbyggnader uppskattas till 15 å . Vid en neddragning av vägbyggandet torde bl. a. angelägna broprojekt komma att skjutas . Det är emellertid inte bara anläggningskostnaderna som ökar i hastig takt. Driftkostnaderna för t. ex. färjelägen torde öka än mer. Dessa har nära nog fördubblats. Det kan följaktligen anföras åtskilliga exempel där det torde vara en lönsam investering att i stället tidigarelägga vissa brobyggen för att därigenom spara driftkostnader. Från föregående års motioner kan ett par exempel hämtas. I motionen 1974:779 framföres tanken på en bro mellan och Fårön. Investeringskostnaden har av på överslagsmässigt beräknats till 15 milj. kr. Driftkostnaderna beräknas innevarande år överstiga 2 milj. kr. En sådan bro skulle således vara betald som de regionalpolitiska fördelar som följer med bra kommunikationer kunde komma befolkningen i denna del av landet till godo. I en annan motion 19 74:800 framföres på nytt den framförda tanken på en bro över Bjursunds ström i län. Lönsamheten i denna investering torde vara ungefär densamma som i föregående exempel. Om man till de årliga driftkostnaderna lägger kostnaderna för enskilda och för näringslivet av väntetider samt fördyringar i övrigt, framstår vissa brobyggens lönsamhet än mer uppenbar. En lösning på här berörda frågor kunde vara att på nytt införa ett särskilt brobyggnadsanslag i vägplaneringen. En annan lösning vore att i uppenbart lönsamma fall genom lånefinansiering tidigarelägga angelägna brobyggen. Enligt sistnämnda metod kunde lämpligen angelägna och lönsamma brobyggnadsförslag framläggas till statens vägverk från de olika instanserna i berörda län, varefter därmed följande upplåningsbehov genom regeringens försorg kunde tillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag angående frågan om lånefinansiering av angelägna och lönsamma brobyggen. () ()