ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021902 · 1975-03-21 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:20 om den statliga kulturpolitiken. 1 regeringens proposition 1975:20 redovisas under rubriken till särskilda kulturella ändamål att Samfundet för hembygdsvård erhållit bidrag för sin kulturminnesvårdande verksamhet. För /76 föreslås ett från . höjt bidragsbelopp för upplysningsverksamhet på kulturminnesvårdens område. Samfundet för hembygdsvård fungerar som riksorganisation för hembygdsrörelsen i . Verksamheten i denna rörelse bedrivs dels lokalt i de enskilda hembygdsföreningarna, dels i regionala hembygdsförbund och slutligen i det centrala organet. Bidragsgivningen sker normalt från kommunerna till de lokala föreningarna, från landstingen till de regionala organen och från staten till riksförbundet. Samfundet för hembygdsvård ger ut en tidskrift och Natur med f. n. sex häften . brukar utformas som temabok. bok heter Bevara - förnya och är utgiven i samverkan med och med stöd av och för det europeiska byggnadsvårdsåret. Den handlar om bevarande och förnyande av byggnader. Samfundet organiserar föreläsningar, kurser och studieresor av olika slag. Studiemateriel som litteratur, studiehandledningar m. m. tillhandahålls olika studieorganisationer. Uppskattning av Samfundet för hembygdsvårds arbete för att samordna, leda och förnya hembygdsrörelsen i kan utläsas bl. a. av det tillstyrkande av framställning om en ökning av anslaget från . i enlighet med samfundets egen framställning som skett av och statens historiska museum. Här förtjänar framhållas att det nya anslaget har använts för att utöka kansliet med en akademiskt utbildad person med speciella uppgifter inom kulturminnesvårdens ram. Det säger sig självt att inte ens ett till . ökat årligt anslag kan förslå för att på heltid bibehålla en kvalificerad kraft när man tar hänsyn till lön jämväl för kringpersonal, sociala avgifter, resor och lokalkostnader m. m. Det begärda anslaget är avsett att täcka här berörda kostnader och därmed ge trygghet för de anställda och stabilitet åt arbetet. Det torde vara välbetänkt att uttalar att Samfundet för hembygdsvård erhåller det begärda beloppet ur ifrågavarande reservationsanslag. Därigenom uppfylles också de förhoppningar som den frivilliga hembygdsrörelsens riksorganisation har haft anledning ställa på statsmakten i enlighet med de underhandsdiskussioner som fördes med vederbörande statsråd. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar uttala att Samfundet för hembygdsvård ur reservationsanslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål för /76 mätte anvisas . för sin kulturminnesvårdande verksamhet.
mot · FY021903 · 1975-03-21 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:23 om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna m. m. Studieförbundens studiecirkelverksamhet har en avgörande betydelse för vuxenutbildningen. Genom verksamheten får nya grupper i samhället utbildning, och man når även dem som har bristande studieerfarenhet. Studiecirklarna har rent utbildningspolitiskt en mycket stor betydelse. Tyvärr är bidragen från samhället till studiecirkelverksamheten inte så stora att verksamheten kan bedrivas utan deltagaravgifter. Andra vuxenutbildningsaktiviteter kan erbjudas gratis, vilket medför en konkurrenssituation där studiekostnaden försvårar valet av bästa studieform. Bidragen till studiecirkelverksamheten bör naturligtvis rent principiellt vara av den omfattningen att studiecirklar med genomsnittliga kostnader skall kunna erbjudas utan avgifter från deltagarna. LO har i sin remiss över FÖVUX och SVUX framhållit detta samt konstaterat att ett behov föreligger för att deltagaravgifterna nedbringas, så att de ej utgör reella studiehinder. 1 propositionen föreslås att studiecirkelbidraget höjs med . Detta gäller såväl allmänna som prioriterade cirklar. Höjningen täcker inte mer än den beräknade kostnadsökningen, varför studiecirklarna även i fortsättningen måste leva på deltagaravgifter. Särskilt allvarligt är att avgift måste tas ut i de cirklar som startats till följd av uppsökande verksamhet ute på arbetsplatserna. Den uppsökande verksamheten är ju inriktad på att nå kortutbildade som inte alls eller i liten utsträckning deltagit i vuxenutbildningen. Att av dessa grupper begära ekonomiska uppoffringar i samband med studiecirklarna måste motverka syftet med den uppsökande verksamheten. Det bör i sammanhanget uppmärksammas att framgångarna med FÖVUX till stor del kan förklaras av att studierna kunnat erbjudas gratis. har i sitt remissvar på FÖVUX och SVUX pekat på problemet med deltagaravgifterna i studiecirklarna. ABF föreslår att man försöker pressa ned avgifterna för de prioriterade cirklarna för att därefter successivt försöka utjämna skillnaderna olika cirkeltyper. För att minska behovet av deltagaravgifter bör en ökning av bidraget till de prioriterade cirklarna göras. Detta bör ske i avvaktan på den översyn av studiecirkelstödet som aviseras i prop. Det bör ankomma på utbildningsutskottet att därvid företa erforderliga avvägningar. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar om en ökning av det s. k. priobidraget i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () HANS () HÄKAN () i
mot · FY021904 · 1975-03-21 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:25 angående riktlinjer för älgvården. Regeringens proposition 1975:25 angående riktlinjer för älgvården är väl avvägd och tillstyrkes i dess huvudsakliga del. Men i likhet med anser vi att jakttidens längd bör förkortas. Undersökningar visar dock att människornas rekreationsbehov ständigt okar. Allmänhetens intresse för friluftsliv blir alltmer populärt och får en allt bredare förankring. Onekligen utgör älgjakten en inskränkning i allmänhetens möjligheter att utnyttja skogen som rekreationsområde som älgjakten pågår. Med tanke på de riskmoment som föreligger under älgjakten synes det mindre lämpligt att allmänheten i stor utsträckning uppehåller sig inom områden där älgjakt bedrivs. Jägarnas uppfattning är oftast att under pågående älgjakt bör andra människor än jägare inte uppehålla sig i skogsmarkerna. Det kan förekomma att man kan se skyltar uppsatta med texten Förbjudet att beträda marken under älgjakt, trots att det strider mot allemansrätten. En begränsning av jakttidens längd kan medföra att fler jägare får delta i jaktlagen, om önskad eller nödvändig avskjutning skall kunna uppnås. Jägare med mycket stora marker skulle därmed förmås att överlåta områden som de själva ej hinner bedriva jakten på till andra jägare. Därmed kunde utbudet av arrenden öka och arrendepriserna eventuellt sjunka. Principerna borde vara att hellre fler jägare får delta i jakten än att ett fåtal jägare får jaga många dagar. Detta talar för en kortare jakttid. I propositionen föreslår departementschefen att jakttiden begränsas till . Ett skäl för utsträckt jakttid torde vara att jakten kan genomföras utan tidspress, och på så vis skulle beskattningen av älgstammen kunna göras på ett riktigt sätt. I de båda försökslänen, och , visar det sig emellertid att under jaktens första fälls i genomsnitt av den totala älgavskjutningen. Därför tillgodoses jakttidens längd om jakten sammanlagt pågår . Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att beslutar att licensjakttidens längd skall vara . GOTAB 75 9196 S 1975
mot · FY021906 · 1975-03-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:47 om inrättande och finansiering av turistråd, m. m. I regeringens proposition 1975:47 föreslås att en ny central organisation bildas för planering och marknadsföring av svensk turism. Organisationen, som benämns turistråd, bör enligt förslaget bildas på grundval av den verksamhet och de resurser som () f. n. har. Rådet föreslås bli en stiftelse med staten, kommunförbunden och som stiftare. Kostnaderna för rådets verksamhet beräknas i propositionen till 23 milj. kr. , varav staten skall bidra med 8 milj. kr. Återstoden, 15 milj. kr., skall täckas genom en logiavgift på per gäst och dygn på hotell och pensionat och per gästutrymme på campingplatser och i campingstugor. I likhet med flertalet remissinstanser anser vi att förslaget om logiavgift bör avslås. Det innebär ökade kostnader för den svenska turistnäringen, som redan nu lider av hård konkurrens, bl. a. från billiga charterresor till andra länder. Logiavgiften drabbar de billigare övernattningsställena förhållandevis hårt. För den semestrande barnfamiljen, som bor på vandrarhem, blir den mycket kännbar, medan den saknar praktisk betydelse för gästen på lyxhotell. Administrationskostnaderna för logiavgiften blir förhållandevis höga. Enligt beräkningar kommer de att uppgå till . Statsbidraget till utgör innevarande budgetår 7,5 milj. kr., vilket motsvarar av förbundets budget. Även om det föreslagna turistrådet får avsevärt vidgade uppgifter i förhållande till nuvarande verksamhet, är enligt vår mening medelsbehovet för turistrådet på sammanlagt 23 milj. kr. inte tillfredsställande motiverat i propositionen. Framför allt bör en avvägning göras mellan kostnaderna för å ena sidan den byråkratiska apparaten och å andra sidan den service som kommer turistnäringen till del. Enligt vår mening bör turistrådets verksamhet, i vart fall under uppbyggnadsskedet, finansieras genom en höjning av statsbidraget efter beräkningar av de verkliga kostnaderna. Först sedan rådets utbud av tjänster och service till turistnäringen närmare klarlagts kan man bedöma hur kostnaderna skall fördelas mellan de parter som har intresse av turismen. Med hänvsining till det anförda föreslår vi att beslutar avslå förslaget om logiavgift i regeringens proposition 1975:47. () HANS ()
mot · FY021911 · 1975-03-26 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:14 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. Det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet utgår med utgångspunkt i föreningarnas medlemsantal. I propositionen 1975:14 föreslås att ett grundbidrag om . utgår till organisationer med mer än 3 000 medlemmar och att därutöver . per medlem utgår upp till 15 000 medlemmar. Det senare beloppet avtrappas sedan successivt. De föreslagna reglerna är konstruerade så att de inte tar tillräcklig hänsyn till de särskilda förhållanden som vissa organisationer är uppbyggda under. De tre handikapporganisationerna, De blindas förening, och De dövas riksförbund, får med de föreslagna reglerna inget stöd. Föredragande statsråd föreslår av den anledningen att ett särskilt bidrag om . per organisation skall utgå. Från många utgångspunkter är det viktigt att de handikappade ges ett samhälleligt stöd för sin verksamhet. Genom sina organisationer får handikappade möjlighet att bryta sin isolering och ges bättre möjligheter att gå in i den allmänna föreningsverksamheten. Varje handikapp är speciellt och kräver särskilda insatser för att föreningsverksamheten skall kunna bedrivas effektivt. Uppsökande verksamhet är ett viktigt inslag i de insatser organisationerna gör. Det är motiverat att handikapporganisationerna ges ett rejält stöd. En lämplig ordning vore att de berörda handikapporganisationerna erhåller i bidrag av faktiskt redovisade kostnader för ungdomsverksamheten, dock högst . Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att handikapporganisationer erhåller av redovisade kostnader för ungdomsverksamhet i statsbidrag intill ett belopp av .
mot · FY021942 · 1975-03-26 00:00:00 — av i Lane-Herrestad m. fl. med anledning av propositionen 1975:23 om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxna m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1917 hemställes att beslutar att medlems- och funktionärsutbildning blir prioriterat studieämne inom studiecirkelverksamheten. () i Lane-Herrestad J sami Nr 1942-1949
mot · FY021953 · 1975-03-20 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:25 angående riktlinjer för älgvården. I propositionen 1975:25 behandlas riktlinjerna för älgvården och förordas samordnad älgjakt. 1 många delar av landet bedrivs älgjakten redan nu genom licensjakt. Många har jakt som sitt stora fritidsintresse och hobby. Den ger dem både motion och avkoppling. Det är väsentligt att framtida jaktbestämmelser utformas med stor hänsyn till hur jakten nu är organiserad och till förhållandena i skilda delar av landet. Likaså måste sådan hänsyn tas att intressekonflikter inte uppstår mellan jaktintresset och det rörliga friluftslivet. Det skulle vara olyckligt om sådana konflikter uppstod. Departementschefen har i detta fall tagit den hänsyn som med några undantag bör tillfredsställa skilda krav. Starka skäl talar dock för en ytterligare avkortning av jakttiden vid samordnad jakt. För att tillgodose det rörliga friluftslivet, för bl. a. orienterare och bärplockare, bör jakttidens längd bestämmas . Med tanke på den hävdvunna allemansrätten måste det anses angeläget att ingen utestängs från skogsmarkerna under vissa delar av året på grund av att jakt pågår. Om så måste ske, bör tiden vara så kort som möjligt. Departementschefen anför att kalv regelmässigt bör fällas före kalvförande ko. Det är också anledningen till att han anser att kalv får fällas, om kalvförande ko har fällts av misstag. Detta förslag skiljer sig i ett hänseende från arbetsgruppens förslag, där man talar om vuxet djur och en eller flera kalvar. För tydlighetens skull vore det riktigare om det stod att om ko med mer än en kalv fälls av misstag bör av djurskyddshänsyn även kalvarna fällas. Samma synsätt bör råda vid både licensjakt och jakt på generell licens. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att med hänsyn till det rörliga friluftslivet fastställer den allmänna licensjakttiden , 2. att uttalar att en generell bestämmelse skall råda att då kalvförande ko fälls skall regelmässigt kons kalv eller kalvar om möjligt fällas. () ()
mot · FY021960 · 1975-03-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:26 om riktlinjer för invandrar- och minoritetspoiitiken m. m. Såväl invandrarutredningen som föredragande statsrådet i propositionen 1975:26 framhåller stora betydelse som organ för förmedling av samhällsinformation till invandrare. Enligt vår mening är det viktigt att olika invandrargrupper kan få en korrekt och adekvat information om samhällsfrågor, förmedlad såväl på deras hemspråk som på lätt svenska. fyller en angelägen uppgift i detta avseende, och samhället bör garantera ekonomiska förutsättningar för en positiv utveckling av tidningen. drivs i stiftelseform. I propositionen 1975:26 anmäls att stiftelsens styrelse skall ges en breddad parlamentarisk sammansättning. Detta måste anses vara rimligt med hänsyn till tidningens uppgifter. För att täcka förluster i stiftelsens verksamhet föreslås att 1,5 milj. kr. anvisas över statsbudgeten. Denna medelstilldelning innebär emellertid att tidningens ambitionsnivå måste sänkas. Budgetåren 1972/73 och 1973/74 gav ett visst överskott, vilket möjliggjort en utveckling av informationsverksamheten. En särskild månadsbulletin. Information, har kunnat ges ut. Dessutom har sidantalet i de finska och serbokratiska editionerna kunnat utökas. Vi sätter värde på att på detta sätt kunnat utvecklas. Medelsanvisningen för /76 innebär att stiftelsen kan beräknas disponera ca . mindre än innevarande år, även med hänsyn tagen till ökade prenumerationsintäkter. Med beaktande av penningvärdeförsämringen är resursutrymmet ännu mindre. Den försämrade situationen beror huvudsakligen på att det inte längre finns något gammalt överskott att ta till. För att nuvarande ambitionsnivå skall kunna upprätthållas behövs ett ytterligare bidrag om ca . Det allmänt vitsordade stora värdet av motiverar att detta belopp ställs till stiftelsens förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till ett nytt anslag, Åtgärder för invandrare, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om . för utökat bidrag till stiftelsen . GOTAB 75 9232 S 1975
mot · FY021963 · 1975-03-21 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:26 om riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken m. m. har i sitt betänkande föreslagit en höjning av anslaget till från 1 145 000 till . Regeringen har i sin proposition nr 26 av häruti följt 11J s förslag. IU baserade sitt förslag på verksamheten för /74, men de senaste årens kraftiga kostnadsökningar har väsentligt urholkat avsikten med inkomstförstärkningen. Ett tidigare överskott i verksamheten har möjliggjort en fortsatt produktutveckling med bl. a. utgivningen av månadsbulletinen Information (på sex språk), som befäst sin ställning som en av de större editionerna. Kostnadsökningarna samt produktutvecklingen har medfört en ökning av medelsbehovet, som stiftelsen för /76 beräknar till ca . I inkomster och anslag beräknas inflyta . Att tidningen är värdefull som informationsorgan för invandrarna har framhållits av IU. Då regeringens proposition präglas av en strävan att förbättra invandrarnas informationsmöjligheter, är det angeläget att ytterligare medel ställs till stiftelsens förfogande. I annat fall måste verksamheten vid radikalt minskas, då bl. a. månadsbulletinen Information kommer i faro/.onen och utvecklingsarbetet av På lätt svenska förhindras. Editionen På lätt svenska är den näst största språkeditionen efter den finskspråkiga, med över 5 000 exemplar. Det kan inte vara förenligt med regeringens intentioner så som de kommit till uttryck i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att som sin mening uttalar att Stiftelsen Invandrartidningens verksamhet /76 bör bedrivas i oförändrad omfattning samt att regeringen vid behov tar erforderliga initiativ för att säkerställa detta mål.
mot · FY021972 · 1975-03-21 00:00:00 — Nr 1972 av fru med anledning av propositionen 1975:33 om anslag för /76 till byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde. begärde i skrivelse till regeringen byggnadsuppdrag för f. d. Kronobageriet på i , syftande till att där iordningställa nya lokaler för olika musikhistoriska institutioner. har förekommit häftig presskritik mot det uppgjorda förslaget. Även en rad sakkunniga protesterar mot planerna. Rådet till skydd för skönhet () har enhälligt avstyrkt ombyggnaden. anför i sitt yttrande bl. a. följande: är väl medvetet om önskvärdheten av att om möjligt låta gamla, antikvariskt värdefulla hus leva upp i en nyttig tillvaro, att en modern funktion läggs in i en äldre byggnad. Förutsättningen härför är dock, att den nya funktionen inte ställer sådana krav på det gamla huset att dess arkitektur, form och historia ej kan avläsas eller att dess stomme inte utsätts för så stora påfrestningar, att omfattande underhållsarbeten hotar dessa värden. har uttalat, att Kronobageriet är en av äldsta och kulturhistoriskt mest värdefulla profanbyggnader utanför . Rådet är av samma mening. Det torde vara svårt att finna ytterligare någon byggnad av denna art och monumentala karaktär i så gott skick i vårt land. Närmast kan byggnaden jämföras med det yngre i , som efter en restaurering kommit att framstå som ett märkligt monument från stadens äldsta skede och kommit att fylla värdefulla uppgifter i kulturlivets tjänst, uppgifter vars krav på lokaler är väl anpassade till byggnadens förutsättningar. anser sig sålunda ej kunna tillstyrka den föreslagna ombyggnaden av Kronobageriet och dess inredning för ett så speciellt och krävande ändamål som . Rådet föreslår, att byggnaden i första hand blir föremål för en grundlig, vetenskaplig, byggnadshistorisk undersökning samt att den därefter till en början genomgår en lätt restaurering för att kunna visas upp även i interiören i avvaktan på en framtida användning, som bättre svarar mot byggnadens status och som låter oss behålla en helgjuten bild av ett unikt monument. förklarar i sitt remissyttrande att många av de värden som tillsammans konstituerar Kronobageriets ställning som byggnadsminnesmärke kommer att spolieras.Stadsmuseet beklagar avslutningsvis att en så specifik funktion beslutats för byggnaden. Från sakkunnigt håll har även stark oro yppats för de risker för frostoch fuktskador som den planerade permanenta luftbefuktningen medför. Kronobageriet är ett unikt minnesmärke. Det finns ingen liknande industribyggnad i hela Huropa, som varit i kontinuerlig drift ända sedan lils tid . Det är inte bara Kronobageriets exteriör utan också dess interiör som är värd att bevaras. Kronobageriet bör få bestå som ett monument i sig. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslår förslaget i propositionen 1975:33 om ombyggnad av Kronobageriet, 2. att hos regeringen begär att Kronobageriet blir föremål för en grundlig byggnadshistorisk undersökning samt att det därefter till en början genomgår en pietetsfull restaurering i avvaktan på lämplig användning.
mot · FY021983 · 1975-03-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:50 med förslag till transplantationslag, m. m. I propositionen 1975:50 med förslag till transplantationslag, m. m., framlägger departementschefen också förslag till obduktionslag. Genom den senare införs liksom redan i och lagstadgad skyldighet att underrätta den avlidnes nära anhöriga innan obduktion företas, för så vitt inte den avlidne i sin livstid lämnat skriftligt medgivande till obduktion. Rättsmedicinsk obduktion ligger givetvis utanför dylik lagstiftning. Vi hälsar den i propositionen markerade utvecklingen mot större rättssäkerhet för patienter och deras anhöriga med tillfredsställelse. Emellertid vill vi invända mot förslaget till obduktionslag i ett enligt vår mening synnerligen väsentligt avseende. Det innebär nämligen att hänsyn till den avlidnes i livstiden och/eller nära anhörigs förmodade eller meddelade negativa inställning inte behöver hindra obduktion, om denna förutsättes vara nödvändig för fastställande av dödsorsaken eller vinnande av viktig upplysning angående sjukdomens beskaffenhet. Visserligen kan vi dela den uppfattningen att man inte skall dramatisera obduktionsverksamheten under den förutsättningen att den bedrivs under värdiga former. Vi förutsätter också att så är fallet. Men vi anser ändå att anhörigs nekande till obduktion måste respekteras även om dödsorsaken är okänd och/eller kan förmodas medföra medicinska rön av intresse. Samma sak bör gälla om den avlidne i sin livstid har deklarerat eller kan förmodas ha haft en negativ inställning till obduktion. Vi anser att de fall där dödsorsaken med nödvändighet måste fastställas hör hemma inom rättsmedicinen, nämligen då brott eller sådana omständigheter som kan berättiga anhöriga att resa skadeståndskrav misstänks ha samband med dödsfallet. Därutöver måste principen om den enskildes största möjliga rättssäkerhet styra lagstiftningen även inom detta område. I den mån detta avviker från motsvarande nordiska lagstiftning bör ifrågavarande svenska lagstiftning vara vägledande för i övrigt. Med stöd av det anförda hemställes att i samband med behandlingen av proposition 1975:50 antar följande Härigenom föreskrives följande. 1 § Denna lag äger tillämpning på obduktion som icke innefattar rättsmedicinsk undersökning. 2 § Obduktion får företagas om den avlidne under sin livstid skriftligen har medgivit detta. 3 § Saknas medgivande som avses i 2 § får obduktion icke äga rum, om den avlidne eller nära anhörig till honom har uttalat sig emot det eller åtgärden eljest kan antagas stå i strid med den avlidnes eller nära anhörigs uppfattning. 4 § Har den avlidne muntligen eller skriftligen tagit tillbaka medgivande som avses i 2 § gäller 3 §. 5 § Nära anhörig till den avlidne skall, där det kan ske, underrättas om obduktionen innan denna äger rum, för så vitt inte medgivande som avses i 2 § föreligger. Obduktion får icke påbörjas förrän skälig tid förflutit efter underrättelsen. Denna lag träder i kraft . PER-FRI K C. NISSER (m) HANS NYHAGE(m)