mot · FY02731 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om det svenska stödet till m. fl. organ inom , m. m. 1 budgetpropositionen föreslås /76 utbetalning till Internationella utvecklingsfonden, , samt till andra organ ett belopp av sammanlagt 284,6 milj. kr. Mot och dess olika underorgan, bland vilka är ett, har länge skarp kritik riktats. Världsbanksgruppen fungerar i praktiken som en förlängning av utrikespolitik. Gemensamt med sina allierade dominerar beslutsstrukturen i banken. Även i intar den klart ledande ställningen. Världsbanksgruppens aktivitet är till sin huvuddel ägnad att understödja regimer med en välvillig hållning till USA-imperialismens syften. Detta ligger dels i lånekriterierna, vilka premierar tradionellt konservativ finanspolitik, dels också i den direkta politiska styrningen till förmån för de mest ultrareaktionära och fascistiska regimerna i världen. I upprepade fall har Världsbanksgruppen, inklusive , deltagit i bojkott- och utsvältningsaktioner mot folkliga och nationellt självständighetssträvande regeringar. I de fall dessa avlösts av fascistiska regimer har banken och dess organ därefter aktivt understött dessa. Exemplen på den nämnda företeelsen har varit flera. nekades under den nationellt borgerliga regeringen stöd - militärdiktaturen som krossade Goulart understöds i stor skala. Den spelar en aktiv roll som reaktionens högborg i och var verksam vid störtandet av Allende-regimen i . under den nationalistiska regimen N'Krumah bojkottades, efter militärkuppen har understötts. härefter den exempellösa massakern på nationalister och kommunister 1967 fått se sin fascistiska och på CIA-stöd vilande regim bli en av Världsbanksgruppens, och IDA:s, största kunder. Världsbanksgruppen deltog i den ekonomiska krigföringen mot den chilenska folkfrontsregeringen. Efter militärkuppen har förhandlingar upptagits mellan banken och militärjuntan. meddelade banken i en press-release att nu var ett intressant objekt" för långivning, bl. a. med hänvisning till att socialutgifterna skurits ned och en "sund" ekonomi upprättats. kommer att lämna lån till . Man har redan gjort förberedande studier för dessa ändamål. En kredit av 80 milj. dollar har ställts i utsikt. Vid av organiserade möten i och i har sonderingar gjorts för ekonomiskt stöd åt USAmarionetten Thieus regering. I en världsbanksrapport sägs Thieu kontrollera av . Ett av underorgan. Asiatiska , har redan lämnat lån till Thieu-regimen. utgör en kompletterande del av verksamhet. Det görs i argumentationen för svenskt stöd gällande att är något annat än . Detta är givetvis oriktigt. Ledningen för båda organen är gemensam. kompletterar med sina lågräntelån och sitt stöd till s. k. infrastrukturinvesteringar bankens mer reguljära verksamhet. I officiella årsrapport redovisas båda organens kreditgivning gemensamt. Vanligt är också, att olika projekt finansieras i samverkan mellan banken och . Av de projekt som stödde fick 9 stöd genom ordinära banklån. var alltså delfinansiär. Av de 41 länder som 1973/74 fick stöd av erhöll 15 lån av banken. Det har brukat framhållas att IDA:s politik varit förtjänt av kritik men blivit bättre. Denna förbättring" ter sig tvivelaktig. De viktiga jordbruksinvesteringarna var 1974 av IDA:s totala långivning (mot 31 och 32 96 åren närmast före). Turismen fick lika stort stöd som befolkningspolitiska projekt. Fascistjuntan i är näst störste låntagare och erhåller som komplement också omfattande lån direkt från banken. Bland projekt, som alltså varit med om att finansiera, märks stöd till och , två av de omänskligaste fascistdiktaturerna i internationella sammanhang. Även det omfattande stödet till får med hänsyn till den diktatur och korruption som där råder betraktas med största skepsis. Stöd har också lämnats militärdiktaturen i - dock ej för att utveckla de tenngruvor som förstatligades under den störtade nationella regimen, utan för utvecklingen av privatägda gruvor. Världsbanksgruppens, och därmed IDA:s, politik strider i grundläggande hänseenden mot de officiellt proklamerade riktlinjerna för svensk utrikespolitik. !DA:s politik har knappast genomgått någon ändring. möjligheter att påverka IDA:s politik är i praktiken obefintliga. Det har heller aldrig påståtts att någon sådan påverkan någonsin ägt rum. Tesen att skulle förbättras genom svensk medverkan är därför illusorisk. Däremot binds genom sin medverkan vid ansvaret för en politik, som man officiellt varken kan ansluta sig till eller försvara. I verkligheten har Världsbanksgruppens syften inte alls förändrats. 1 yttrade dess chef, . , att syftet var att underlätta utvinningen av råvaror sorn behövde. yttrade biträdande ekonomiministern i , , följande: "En av de viktigaste fördelarna med bankerna har varit deras bidrag till sådan utvecklingsplanering, som grundar sig på väst-orienterade ekonomier. betecknade vidare denna väst orientering i ekonomin som viktig på grund av vårt, (dvs. "ökande beroende av utländska källor av energi och råmaterial. Stöd åt en politik av sådant slag kan inte försvaras och bör inte fortsätta. 1. att avvisar begäran under punkt C 1 i budgetpropositionens bilaga 5 om 284,6 milj. kr. till och de regionala utvecklingsbankerna, 2. att beslutar om utträde ur Världsbanksgruppen. (vpk) i (vpk) i 1* 1975.