mot · FY02156 · 1975-01-15 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslagen till bidrag till trossamfund. beslöt första gången om direkta bidrag till de fria samfunden. Kyrka-stat-beredningen såg detta bidrag som ett principiellt viktigt steg på vägen mot ökad jämställdhet mellan och övriga trossamfund. I samband med överväganden beträffande storleken av det ekonomiska stöd som totalt bör utgå till trossamfunden framhöll beredningen att en viss omfördelning mellan trossamfunden måste ske. Sådana förskjutningar kan ske successivt under period som föregår genomförandet av våra förslag om förändrade relationer mellan staten och , framhöll beredningen. Kravet på ökad jämställdhet mellan och övriga trossamfund har fått ökad aktualitet och omfattas nu av en allt bredare opinion. Någon proposition beträffande de framtida relationerna mellan staten och trossamfunden synes inte vara att vänta . Vi finnér det angeläget att detta förhållande inte medför att de förberedande åtgärder som beredningen förutsatte skjuts . Den höjning av bidraget till de fria samfunden som undan för undan skett sedan 1971112 bör enligt vår mening ses som ett uttryck för en önskan att successivt förbättra de fria samfundens ställning. Den blygsamma höjning som i budgetpropositionen föreslås för /76 är emellertid enligt vår bedömning klart otillräcklig för att den åsyftade jämställdheten skall uppnås inom rimlig tid. Trots tillkomsten och höjningen av de direkta bidragen till de fria samfunden har - som vi redovisat i motioner till - dessa samfunds ekonomiska villkor starkt försämrats genom ökade kostnader, till stor del föranledda av ett allmänt höjt kostnadsläge som samfunden inten kan kompensera sig för genom att som t. ex. affärsföretag ta ut ökade priser på sina tjänster. Utrymmet för att åstadkomma en väsentlig höjning av de frivilliga gåvorna till samfundens verksamhet är också begränsat. Det är emellertid uppenbart att de fria samfundens försämrade ekonomiska villkor till inte ringa del är en följd också av att samfunden genom nya skatter och avgifter kommit att belastas med kostnader som det tidigare för deras del inte funnits någon motsvarighet till. Detta förhållande har närmare redovisats i en särskilt motion till årets riksdag angående avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer m. m. Vi har i tidigare motioner - bl. a. till 1973 och riksdagar - fäst 1* 1975. uppmärksamheten på betydelsen av det arbete som utförs av de s. k. invandrarkyrkorna. Vi har också framhållit vikten av att dessa kyrkors ekonomiska villkor regleras och efter samma normer som de övriga samfundens. I enlighet med yrkanden också från frikyrkoråds samarbetsnämnd har numera även katolska kyrkan, estniska evangelisk-lutherska kyrkan, ungerska protestantiska kyrkorådet i och de mosaiska församlingarna i anknutits till nämnden och i samband därmed fått del av bidraget till de fria samfunden. Gruppen av bidragsberättigade samfund utökas för det nya budgetåret med de ortodoxa kyrkorna i . Vi finner denna utveckling glädjande som ett uttryck för att dessa kyrkor och samfund på ett fastare sätt inlemmas i det svenska samhället. Den höjning av bidraget till trossamfund från 12 till 14 milj. kr. som regeringen föreslår bör emellertid ses i detta perspektiv. Det torde vara rimligt att räkna med att den klart övervägande delen av bidragshöjningen går till de kyrkor som har möjlighet att få del av bidraget. Tar man dessutom hänsyn till förändringarna i penningvärdet innebär den föreslagna uppräkningen ingen förbättring av bidraget till de samfund som haft del av detta. Av vad som ovan anförts framgår att bidraget till trossamfunden måste höjas väsentligt om ekonomisk jämställdhet mellan dessa och skall kunna uppnås. En första målsättning borde kunna vara den som frikyrkoråds samarbetsnämnd angav för sitt bidragsäskande /75: att uppnå formell ekonomisk likställdhet mellan övriga samfund och så till vida att de direkta bidragen utgår med samma procentsats på den totala kostnaden för verksamheten. Enligt kyrka-statberedningens beräkningar kostade verksamhet ca 1 000 milj. kr. , och det direkta bidraget uppgick till ca 100 milj. kr. De fria samfundens verksamhet kostade 350 milj. kr. Med utgångspunkt i dessa uppgifter angav vi i motion till riksdag att enligt den angivna målsättningen 35 milj. kr. vore ett rimligt bidrag till de fria samfunden. frikyrkoråds samarbetsnämnd har gjort nya beräkningar, som ger vid handen att bidraget enligt samma beräkningsgrunder borde utgå med 43 milj. kr. Vi har i en särskild motion till riksdag angående avdragsrätt för gåvor m. m. begärt utredning 1) av frågan om avdragsrätt för gåvor till bl. a. religiösa ändamål, 2) om åtgärder i syfte att eliminera den extra ekonomiska belastning som orsakats de fria samfunden genom skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgift samt 3) av frågan om befrielse för de fria samfunden från skyldigheten att erlägga arvsskatt. Genomförandet av de reformer som därmed åsyftas skulle innebära en viss förbättring av samfundens ekonomi och kunna ses som en del av de åtgärder som erfordras för att åstadkomma formell ekonomisk jämställdhet mellan de fria samfunden och . Det måste emellertid med nödvändighet ta att genomföra dessa reformer. Vi är medvetna om att en höjning av bidraget till trossamfunden från nuvarande 12 milj. kr. till 43 milj. kr. inte kan ske . 1 likhet med frikyrkoråds samarbetsnämnd finner vi emellertid en väsentlig förbättring av trossamfundens ekonomi och ett förverkligande av den angivna målsättningen vara så angelägen att vi vill förorda att en successiv höjning av bidraget till den av oss angivna nivån bör eftersträvas under loppet av en femårsperiod. Med rimlig hänsyn till förändringarna i penningvärdet innebär det en höjning av bidraget för kommande budgetår med 8 milj. kr. Med bibehållande av målsättningen om formell ekonomisk jämställdhet föreslår vi därför att bidraget till de fria samfunden för /76 höjs till 20 milj. kr. Med samma motivering som ovan anförts för en väsentlig höjning av verksamhetsbidraget till trossamfunden - den numera utvidgade kretsen av samfund och kyrkor som kan komma i fråga för att få del av bidraget och penningvärdeförändringens successiva inverkan på bidragets reella värde - anser vi det angeläget att bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfunden höjs utöver vad regeringen föreslår. Som ytterligare skäl för en sådan höjning vill vi anföra det uppdämda behov av lokaler för en också ur samhällets synpunkt viktig verksamhet genom trossamfundens försorg som föreligger. frikyrkoråds samarbetsnämnd har i skrivelse till Konungen utförligt redovisat de mycket omfattande byggnadsplaner som finns inom trossamfunden. Vid ansökningstidens utgång hade ansökan om lokalanordningsbidrag utkommit från 119 församlingar med en sammanlagd beräknad skälig byggnadskostnad av . Samtliga byggnadsprojekt beräknas avslutade eller påbörjade under /75. De regler som gäller för tilldelning ur bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund - av byggnadskostnad, dock högst . och av kostnad för inventarier - innebär undantagslöst att de bidragssökande församlingarna själva får svara för den klart övervägande delen av kostnaden för de aktuella byggnadsprojekten. Vi finnér det i den situationen angeläget att det uppdämda behov av bidrag som föreligger i största utsträckning kan tillgodoses och föreslår en höjning av bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund från 7 milj. kr. till 10 milj. kr. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar 1. att under åttonde huvudtiteln för /76 till Bidrag till trossamfund m. m. anvisa ett reservationsanslag av 20 milj. 2. att under åttonde huvudtiteln för /76 till Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund anvisa ett reservationsanslag av 10 milj. kr.