mot · FY021962 · 1975-04-01 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:26 om riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken m. m. Propositionen innehåller mycket litet i form av förslag till anslag eller konkreta åtgärder. Den ekonomiska ram som propositionen rör sig inom är inte högre än ca 5 milj. kr. 1 stället hänvisas till ett antal pågående utredningar och arbetsgrupper. Totalt kommer cirka tio olika offentliga utredningar och lika många delegationer och arbetsgrupper att fortsätta att bereda invandrarfrågor. Önskvärt hade varit att nu i större utsträckning fått konkreta förslag att ta ställning till. I propositionen preciseras dock en lång rad mål för invandrarpolitiken. De baseras i stort sett på de riktlinjer som dragits upp av invandrarutredningen. Vi har ingen invändning mot dessa principiella mål. De måste nu fogas upp av reellt reformarbete. Antalet invandrare i är f. n. ca 650 000. Av dessa har omkring 250 000 blivit svenska medborgare. Invandrarna utgör också en betydande del av rikets befolkning (). Regionalt är bilden mycket splittrad. 1 vissa industrisamhällen och förortskommuner är andelen mycket hög, under det att den på landsbygden ofta är låg. har invandringen från övriga nordiska länder, främst , dominerat. har invandringen från ökat, och denna utveckling har förstärkts . Genom ökningen från har religiösa, sociala och kulturella problem aktualiserats på ett helt annat sätt . Av statistiska uppgifter framgår att de i bosatta utländska medborgarna genomsnittligt är betydligt yngre än den svenska befolkningen. av invandrarna är barn och ungdom. 1 invandrarutredningens uppdrag ingick inte att pröva problem om invandringens omfattning och riktning samt reglerna för invandring i . Vi anser att de riktlinjer som statsmakterna tidigare slagit fast skall fullföljas. De invandrare som kommer till skall ha möjlighet att leva på samma standard som den inhemska befolkningen. I proposition 1975:45 angående riktlinjer för arbetsmarknadsutbild ningen föreslås att den undervisning i svenska som anordnas i samband med arbetsmarknadsutbildning också skall inrymma svenska fackuttryck, innebörden av skyddsföreskrifter m. m. Vi finner detta förslag angeläget. I samma proposition har också föreslagits möjligheter till individuell förlängning av svensk undervisning vid arbetsmarknadsutbildning. Dessa förslag överensstämmer med motionen 1975:1736 från till innevarande . 1 den nu aktuella propositionen anmäls att utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring fått tilläggsdirektiv med uppdrag att undersöka invandrarnas särskilda problem i vad avser arbetslöshetsförsäkringarna. har tidigare uttalat att arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän, dvs. gälla för alla som vill ha ett arbete. Vi förutsätter att denna princip också kommer att gälla invandrarna. bör understryka denna önskan i ett särskilt uttalande. Rätten till folkpension är förbehållen svenska medborgare och i princip beroende av bosättning i landet. Enligt särskild överenskommelse kan nordiska medborgare under vissa förhållanden få folkpension. Konventioner finns också med några andra länder. En del invandrare saknar dock folkpension. Invandrarna saknar också möjlighet att få behålla folkpensionen när de återvänder till hemlandet. Invandrarna upplever ofta dessa förhållanden som en stor orättvisa. Vi vill understryka att vi finner det angeläget att de förhandlingar och överväganden som f. n. sker leder till att dessa frågor får en för invandrarna positiv lösning. betänkande remissbehandlas f. n. För att underlätta invandrarnas anpassning i landet är det önskvärt att de får en bra bostad och möjligheter att skaffa lämpligt bohag. Vi anser det därför angeläget att invandrarna får möjlighet att få bosättningslån redan vid bosättningen i . Invandrarna kommer i ofta i kontakt med olika myndigheter. Språksvårigheter och bristande kännedom om svenska förhållanden kan lätt orsaka svårigheter och missförstånd. Även om det finns möjligheter att anlita tolk är det önskvärt att myndigheter som kommer i kontakt med invandrarna söker skaffa personal som behärskar de vanligaste invandrarspråken. Lika angeläget är att kommunala och landstingskominunala institutioner, som t. ex. socialnämnder och sjukvårdsinrättningar, söker öka tillgången på språkkunnig personal. Många invandrare har en helt annan kulturell bakgrund än den svenska. Särskilt stora blir skillnaderna för dem som kommer från avlägsna länder med annan religion. Den anpassning som fordras för ett varaktigt boende i utgör intet hinder för att invandrarnas kulturella avvikelser skall ses som ett berikande och välkommet inslag i vårt samhälle. Samhället måste anse det som en angelägen uppgift att ge invandrarna möjligheter att bevara och utveckla det egna kulturarvet. De särskilda insatser som föreslås för en upprustning av bibliotekens bestånd av litteratur på minoritetsspråk är välkomna. Anslagets storlek, 1,7 milj. kr., måste dock ses mot bakgrunden av det stora behovet och prisstegringen på böcker. En förutsättning att denna låga summa kan accepteras är att den återkommer . 1 särskild proposition 1975:13 har förslag lagts att inrätta lokalradio. Föredraganden anför att sändningar på invandrarspråk bör ingå i verksamheten. Vi finner detta angeläget. Sändningar på olika invandrarspråk bör kunna ske över de stationer som når större grupper av lyssnare. Enligt vår uppfattning blir denna särskilda uppgift så arbetskrävande att den kräver en extra personalinsats. Berörda redaktioner bör därför förstärkas med språkkunniga journalister. bör ge regeringen detta till känna. På grund av det stora antal människor som nås via radio och TV är dessa medier särskilt viktiga. Sändningarna på invandrarspråk har ökat . De positiva erfarenheterna av dessa program bör vara av stort värde för radioulredningen som skall behandla program på minoritetsspråk i ljudradions rikssändningar och i televisionen. Vissa dagliga tidningar, som utges i regioner med hög procent invandrare, inför eller nyhetssammanfattningar m. m. på främmande språk. De extra kostnader som detta medför kan för redan ekonomiskt ansträngda tidningar utgöra en stor belastning. Svenska kulturtidskrifter kan få ett särskilt stöd för att säkerställa utgivningen. Någon motsvarande ekonomisk hjälp ges ej till kulturtidskrifter utgivna på invandrarspråk. har länge försökt få bort den orättvisa som ligger i att dagstidningar utgivna på invandrarspråk ej får presstöd. Vi anser det helt nödvändigt att denna orättvisa avskaffas. Mot bakgrund av ovan redovisade skäl föreslår vi att uttalar att tidningar och tidskrifter utgivna på invandrarspråk skall erhålla samma stöd som om de utkommit på svenska språket. De för invandrarna mest aktuella utbildningsfrågorna finns i och gymnasieskolan. Ca 63 000 barn med utländskt medborgarskap är i skolpliktig ålder. Dessutom har ett okänt antal barn blivit svenska medborgare. Genom den ökade invandringen från mera avlägsna länder har elevvården i skolor med stor andel invandrare kommit alltmer i blickpunkten. Brytningen mellan olika kulturer och religioner skapar lätt svåra anpassningsproblem. Genom ett tidigare beslut har alla frågor som rör undervisningen av invandrarbarn överlämnats till en särskild arbetsgrupp. Skäl finns för en sådan beredning, men vi finner det angeläget att gruppen arbetar skyndsamt. I folkpartimotionen nr 1418 till innevarande har behandlats frågor i samband med undervisning av invandrare som är analfabeter. Vi förutsätter att regeringen, så snart den inom SÖ verksamma arbetsgruppen kommit med underlag, lägger förslag för prövning. I samband med behandlingen av utbildningsutskottets betänkande 1975:14 begärde för att regeringen skall lägga ett samlat förslag till åtgärder för att förbättra svenskundervisningen för icke anställda invandrare. Större delen av denna grupp utgöres av hemarbetande kvinnor. Vi utgår ifrån att regeringen nu vidtar de av för begärda åtgärderna. har bifallit en motion från bl. a. om ändrad poängberäkning i i vad avser invandrare. Dock återstår inom skolområdet fortfarande ett antal områden där frågan om statsbidrag till kommunala invandrarfunktioner måste lösas. Detta gäller också en rad andra kommunala områden, t. ex. invandrarbyråer. Den i propositionen aviserade översynen av statsbidrag till kommunerna för verksamhet bland invandrare bör komma till stånd. bör ge regeringen detta till känna. Propositionen förordar att bidrag till invandrar- och minoritetsorganisationer skall kunna utgå efter vissa regler. Vi vill understryka att eventuella gränser för medlemstal ej bör sättas. Många invandrargrupper är små. Under förutsättning att organisationer är att anse som riksorganisation bör bidrag utgå. I propositionen föreslås att invandrar- och minoritetsorganisationer, trossamfund och svenska organisationer skall kunna få statsbidrag för avgränsade projekt som främjar invandrarnas sociala och kulturella situation. Kommunerna föreslås vidare kunna få bidrag till projektverksamhet av försökskaraktär. Dessa anslag bör kunna fylla angelägna behov. Det är viktigt att dessa medel ej detaljregleras utan ger de organisationer och kommuner som får projektbidrag möjlighet att låta lokala initiativ och idéer komma till uttryck. På så sätt kan värdefulla erfarenheter vinnas och projektverksamheten få en vidare utformning. Kn särskild utredning arbetar f. n. med frågor om rösträtt och valbarhet för invandrare vid kommunala val. Det är angeläget att denna fråga löses före nästa val. har i flera motioner begärt en översyn av reglerna för svenskt medborgarskap. Enligt vår uppfattning är det önskvärt att avkorta den vistelsetid i landet som fordras för svenskt medborgarskap. bör hos regeringen begära ett sådant förslag. spelar en stor roll vid förmedling av samhällsinformation till invandrare. föreslås för /76 få ett anslag på . Beloppets storlek överensstämmer med invandrarutredningens förslag. Sedan utredningen lade sitt betänkande har emellertid kostnadsökningen för pressen varit betydande. Anslaget bör därför höjas i takt med kostnadsstegringen för att möjliggöra en utgivning i avsedd omfattning. Vi föreslår därför att anslaget till höjs till . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes 1. att uttalar att principen om att en kommande arbetslöshetsförsäkring skall vara allmän också skall avse invandrare, 2. att uttalar att de lokalradioredaktioner som skall sända på invandrarspråken erhåller särskild personell förstärkning, 3. att uttalar att tidningar och tidskrifter utgivna på invandrarspråk skall erhålla samma stöd som om de utkommit på svenska språket, 4. att ger regeringen till känna att en översyn bör göras i vad avser statsbidrag till kommunala invandrarfunktioner, 5. att hos regeringen begär förslag om avkortning av vistelsetiden i riket för att erhålla svenskt medborgarskap, 6. att får ett anslag av .