mot · FY021525 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling. Det finns anledning att inledningsvis dröja något vid omsvängningen av livsmedelssituationen i världen. 1 vårt land har vi upplevt de goda möjligheterna för en inkomstbringande export av spannmål. Omsvängningen i den svenska jordbrukspolitiken, t. ex. vad gäller dispositionen av odlingsbar mark och vår självförsörjningsgrad, är också markant. Bedömningen är den att livsmedel av olika slag kommer att bli hårdvaluta i en oviss framtid. Man är benägen se två axlar i mänsklighetens utvecklingsdiagram, som strävar åt vart sitt håll. Den ena är befolkningsutvecklingen, som pekar brant uppåt. Den andra är jordens resurser för livsmedelsproduktion (mark, gödsel, energi), som går i motsatt riktning. Vi har i detta skeende kanske kommit till den punkten då handeln med livsmedelsöverskott är en angelägenhet, som inte längre skall begränsas av politiska system eller kommunikationsproblem. Tanken inställer sig då i vilken mån mänsklig intuition och självbevarelsedrift får oss att starta en utvecklingsprocess, som kan ge oss - fortfarande i ett vidare perspektiv - möjlighet att möta en annorlunda tidsålder, där accelererad befolkningsökning och möjlig livsmedelsproduktion inte tillåter någon lyxkonsumtion, men där vi genom en ändring av kostvanorna till högkoncentrerade vegetabiliska livsmedel kan tillgodose en kommande mänsklighets behov av protein och energi. I detta hänseende intar sojabönan en särställning. Genom sitt innehåll av protein bestående av essentiella aminosyror och 16 96 fett, som är uppbyggt av fleromättade fettsyror (främst linolsyra), ligger den mycket nära kött och fläsk i näringsvärde. Sojabönan kan utan vidare utgöra fullgod ersättning för dessa animaliska livsmedel. Vårt lands främste genetiska forskare på ärtväxter, fil. , har bl. a. framhållit att vi i leguminoserna och inte minst i sojabönan har grödor, som i sin nuvarande utformning kan ge det största utbytet biologiskt bunden energi per insatt enhet artificiell energi (olja, maskiner, gödsel) av existerande kulturväxter. De arbeten, som utförts av vid i och som blivit föremål för stor uppmärksamhet både inom landet och internationellt, har lett till att vi nu fått en svensk eller europeisk sojaböna. Den representeras f. n. främst av Fiskeby V, som är en godkänd originalsort. har under arbete skapat ett livsdugligt förädlingsmaterial, som har en efter svenska förhållanden ansenlig bredd. Genom tillgång till nytt sibiriskt material har han kunnat öka tidigheten och förbättra förmågan att växa och blomma under låga temperaturer. Det är i detta sammanhang väsentligt att framhålla att material till allra största delen är baserat på sorter, som i generationer använts för direkt human konsumtion, dvs. de anrättas och ätes direkt. Näringsfysiologer, såsom professor vid vid , har bl. a. framhållit den stora fördelen att ha en sojaböna, som man kan äta som den är, att på ett enkelt sätt kunna täcka in kroppens behov av protein och energi. Vid nämnda institution pågår f. ö. omfattande forskning och försök med olika kostsammansättningar, t. ex. för avvänjningsperioden för spädbarn, i sjukvården, för åldringar och även en s. k. katastrofkost. I samtliga fall utgör sojabönan en väsentlig del. En utvidgad svensk och europeisk sojabönodling kräver sorter, som har en tillfredsställande odlingssäkerhet och ger skörd även under ogynnsamma förhållanden. Här har extraordinära odlingsförhållanden givit mycket viktiga erfarenheter. De kontraktsodlingar av sojaböna Fiskeby V och en något tidigare nummersort, som man haft på tillsammans ca 40 ha på , har trots intensivt regn gått fram till mognad . Tyvärr tillät inte de starkt uppblötta fälten skörd inom rimlig tid. Andra förädlingsmål är ökad avkastningsförmåga och anpassad växttyp, dvs. en stjälkstyv typ med hög baljansättning så att skördeförluster undvikes. I det senare fallet utgör just Fiskeby V ett mycket värdefullt utgångsmaterial. Till förädlingsmålen hör vidare /ömar/ utveckling av kvalitetsegenskaperna ur näringsfysiologisk synvinkel. Redan nu har man kunnat höja proteinhalten hos det nya korsningsmaterialet. Möjligheterna att nå vidare på detta förädlingsprogram synes goda. Sålunda framhåller fil. att leguminoser (av vilka således sojabönan är en) uppvisar en mycket vid genetisk variation och att verkligt vilda ekotyper av dessa arter existerar. De har inte utsatts för samma selektiva tryck som gramineerna, t. ex. majs, vete, ris m. fl. Hos dessa existerar inte längre dessa vilda ekotyper, som är av utomordenlig betydelse för det fortsatta förädlingsarbetet. - Sannolikheten för att mycket stora framsteg skall kunna göras genom förädling av leguminoser i allmänhet är sålunda - på lång sikt och med tillfredsställande resurser insatta - mycket hög. Det torde vara uppenbart att vår världsdel behöver sojabönan för protein- och energiproduktion. - Professor har sålunda bl. a. framhållit det olyckliga i att sojaproduktionen är begränsad till främst två världsdelar, nämligen och samt och (30 milj. ton, 11-12 milj. ton och övriga sojaodlande länder 5 milj. ton). Det synes mycket rimligt att samhället ger det fortsatta förädlingsarbetet av en svensk och europeisk sojaböna allt det stöd det behöver. Växtförädlingsanstalten bör för detta ändamål erhålla ett utökat statsbidrag. Under anslaget "Bidrag till viss praktisk vetenskaplig växtförädling under nionde huvudtiteln föreslås att företaget skall erhålla . Enligt vår mening bör med hänsyn till angelägenheten av att förädlingen av sojaböna intensifieras bidraget fastställas till . och anslaget i dess helhet sålunda utgöra . Med hänvisning till det anförda hemställes, att till Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . () i Heden HANS () i N. () i Trobo GOTAB 75 8807 S 1975