mot · FY022154 · 1975-05-14 00:00:00 — Denna segregation får sin klaraste form inom den skyddade verksamheten. Härtill kommer att lönerna i allmänhet ligger långt under dem som förekommer på den öppna marknaden. Löneläget är under minimiavtalen för . De anställda skulle, om de arbetat inom samma verksamheter på den öppna arbetsmarknaden och varit fackligt anslutna, ha haft ett avsevärt bättre inkomstläge. Ett socialt reduceringssystem förekommer även, som innebär att lönen reduceras om det förekommer exempelvis pension eller sjukpenning. Gränsen för reducering är satt till . Skyddat arbete har blivit en alltmera utpräglad andrarangens arbetsmarknad. Den s. k. fria företagsamheten kan inte få fortsätta att helt ansvarslöst slå ut löntagarna från de ordinarie arbetsplatserna så som varit fallet och sedan förklara att det är samhällets uppgift att svara för sysselsättningen. Det skyddade arbetet kan inte få fortsätta i sin hittillsvarande form. Alla måste garanteras rätten till meningsfull sysselsättning där ingen lönediskriminering förekommer. I motionen 1975: 1790 behandlas ovanstående frågeställning och visas även på åtgärder som vi anser vara nödvändiga för att trygga de arbetshandikappades rätt till meningsfullt arbete. Härtill erfordras en ny principiell inriktning av arbetsmarknadspolitiken. Löne- och anställningsvillkor som gäller på den öppna arbetsmarknaden bör råda även vid skyddat arbete. Inflytande över såväl produktionsinriktning som anställnings- och arbetsvillkor bör tillförsäkras de anställda. I propositionen beräknas att priserna på konsumtionsvaror skall stiga med under loppet av 1975 mot 1974. Andra beräkningar, t. ex. från LO och SAF, talar om en högre prisstegringstakt : . Till prisstegringarna bidrar även de genomförda höjningarna av vissa indirekta skatter. Oavsett vilken av de nämnda siffrorna som blir det faktiska resultatet av prisstegringarna kan det fastslås att de stegrade priserna kommer att bli mycket kännbara, särskilt för stora grupper låg- och medelinkomsttagare. Prisstegringarna på livsmedel är särskilt kännbara för dessa grupper. Genom livsmedelssubventioner och prisstopp har prisstegringarna begränsats på vissa baslivsmedel. I motionen 1975: 1050 har kommunisterna föreslagit slopande av moms på livsmedel i förening med skärpt kapitalbeskattning. Denna motions behandling är uppskjuten till /76. Subventionerna på vissa baslivsmedel kan ses som ett svar på det växande kravet om sänkning av livsmedelspriserna genom slopad moms. Det är dock nödvändigt att gå längre. Regeringens beslut att tillskjuta hälften av det belopp som enligt gällande överenskommelse skall tillföras jordbruket är otillräckligt för att förhindra stigande livsmedelspriser, på vilka prisstegringar och mervärdeskatt kommer att läggas. Ökade livsmedelssubventioner är därför nödvändiga. Gällande prisstopp bör också vidgas till att omfatta alla varor av betydelse för den dagliga konsumtionen. När det gäller kampen mot prisstegringarna och dyrtiden intar frågan om de höga hyrorna en förstarangsplats. Outhyrda lägenheter är inget bevis för att allt är välbeställt beträffande bostadsstandarden. Det är i stället bevis för alltför höga hyror, för felplanering av bostadsområden och lägenheter, för skattemässiga olikheter mellan upplåtelseformer. Det finns fortfarande stora grupper människor i vårt land som bor trångt och dåligt därför att de inte har råd att efterfråga en god bostad. Det är därför nödvändigt att snabbt förbättra deras bostadsförhållanden. Ett högt bostadsbyggande måste genomföras för att avskaffa alltjämt rådande trångboddhet, de omoderna och dåliga bostäderna, den öppna och den dolda bostadsbristen. Höga räntor och på bostadslånen, markvärdestegring och markspekulation, monopolisering av materialindustrin, byggnadsföretags och privata hyresvärdars vinster och spekulation med hyresfastigheter är helt avgörande orsaker till de höga boendekostnaderna. Lågränta och en statlig bostadsbank är alltjämt huvudkrav när det gäller finansieringen av bostadsbyggandet, men i avvaktan på dessa åtgärder anser vi det angeläget att snabbt få ner hyreskostnaderna, framför allt i nyproduktionen. Vi föreslår därför att bostadslåneräntan för hus byggda sänks med en halv procent, vilket skulle ge hyressänkningar på mellan . Kommunernas ekonomiska situation har förvärrats. Den överenskommelse som träffats mellan regeringen och kommunförbunden rörande kommunalskatterna innebär ingen lösning av de kommunalekonomiska De resurser som staten ställer till förfogande är otillräckliga för ett skattestopp utan att den sociala servicen försämras. Den beslutade skatteomläggningen och det sätt varpå denna skall finansieras ökar problemen för landets kommuner och landsting. Till skillnad från staten kan inte kommuner och landsting begära tilläggsanslag för ökade kostnader föranledda av avtalsuppgörelsen. kommunisterna har i särskilda motioner anvisat tre områden där omedelbara åtgärder bör vidtas i syfte att uppnå ekonomiska lättnader för kommuner och landsting, nämligen: Statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna. Statligt grundbidrag för pensionärernas bostadstillägg. Befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift. Vi upprepar dessa förslag, vilka skulle underlätta för kommuner och landsting att utan skattehöjningar fullgöra angelägna uppgifter. Skärpt beskattning av stora förmögenheter och bolagsvinster Som visats i den föregående framställningen har en förskjutning skett mellan löner och driftsöverskott i företagen till lönarbetarnas nackdel. Dessa har erhållit en mindre andel av produktionsresultatet . Statistiken över bolagens redovisade vinster visar samma utslag. Då bör ändå beaktas de stora möjligheter aktiebolagen har att dölja de faktiska vinsterna genom avskrivningar etc. med denna ökade klyfta i fördelningen av inkomsterna har också ojämnheterna i fördelningen av förmögenheterna ytterligare skärpts. Den starka inflationen har gynnat ägarna av sakvärden skogar, jord, fabriker, fastigheter etc. Småsparama har däremot gjort stora förluster vare sig de har ett sparkapital i bank eller i livförsäkringar. De stora förmögenhetsägarna har däremot gjort stora vinster. De rika har ytterligare berikat sig. Även om skattepolitiken under kapitalistiska förhållanden visat sig vara ett otillräckligt instrument för en progressiv fördelningspolitik bör alla dess möjligheter givetvis utnyttjas. En skärpning är nödvändig av skatten på stora förmögenheter liksom av skatten på bolagsvinster. måste avskrivningsreglema ändras så att företagen tvingas ta fram sina vinster till beskattning. Kravet på arbetstidsförkortning växer sig allt starkare. kommunisterna anser att 6 timmars arbetsdag med 30 timmars arbetsvecka bör uppnås . Som en etapp anser vi att 7 timmars arbetsdag med 35 timmars arbetsvecka bör vara genomförd . om en sådan förkortning av arbetstiden bör träffas möjligt för att kompensationsfrågorna skall kunna lösas i nästa avtalsrörelse. Fjärde AP-fondens medel till statliga företag Som tidigare visats har den huvudsakligen använts till att utöka en handfull storföretags kapitaltillgångar. Detta är en orimlig användning av de medel som egentligen tillhör lönarbetarna. Den fjärde AP-fondens medel borde i stället komma till användning i ett program för startande och utvecklande av statliga industrier. Därmed skulle pengarna kunna användas i nyttig produktion i de arbetandes intresse. De anställda bör också ha större delen av det inflytande som APfondens aktieinnehav i statliga företag medför. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås att uttalar sig för 1. ett program för byggande av 50 000 förskoleplatser /761978/79 med hjälp av statliga kostnadsgarantier och central statlig uppföljning, 2. ett specialprogram för bekämpande av ungdomsarbetslösheten i enlighet med de i motionen angivna huvudlinjerna, 3. en ny principiell inriktning av arbetsmarknadspolitiken i syfte att bereda arbetshandikappade en meningsfull sysselsättning i produktionsföretag och med löne- och anställningsvillkor i enlighet med dem som gäller för den öppna marknaden och där de anställda tillförsäkras inflytande över såväl produktionsinriktning som anställnings- och arbetsvillkor samt hos regeringen hemställer om framläggande av förslag till /76 i enlighet härmed, 4. att hela det belopp som enligt gällande överenskommelse skall tillföras jordbruket erläggs av statsmedel, 5. att prisstoppet utvidgas till att omfatta alla dagligvaror, 6. att den garanterade bostadslåneräntan sänks med en halv procent för hus byggda , 7. a) statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna, b) statligt grundbidrag för pensionärernas bostadstillägg, c) befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift samt hos regeringen hemställer om framläggandet av förslag härom, 8. en skärpning av skatten på stora förmögenheter och på bolagsvinster samt av regeringen begär förslag härom till 1975/, 9. att lagförslag framläggs, innebärande 7 timmars arbetsdag med 35 timmars arbetsvecka och att 6 timmars arbetsdag med 30 timmars arbetsvecka uppnås , 10. att en sådan ändring i reglementet (1959: 293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning genomförs att fjärde fondstyrelsens medel endast får användas i statliga industrier och att de anställda skall utöva av den med fondstyrelsens aktieinnehav förknippade rösträtten i dessa industrier, 11. att höjningen av barnbidragen med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)