mot · FY02565 · 1975-01-23 00:00:00 — av herrar och om statsbidragen till vägbyggande, m. m. trafikutskott uttalade i ett av sedermera godkänt betänkande att alla delar av landet bör få ett vägnät som tillsammans med andra åtgärder skapar bättre förutsättningar för befolknings- och näringslivsutvecklingen. framhåller i sin anslagsframställning för /76 att en sådan samhällsplanering förutsätter ett vägnät som är anpassat till de trafikbehov som beräknas finnas för riket som helhet, regionalt länsvis och lokalt. Vi finner det i detta sammanhang angeläget att i anslutning härtill understryka vikten av att vägplaneringen begagnas som ett instrument i lokaliserings- och regionalpolitiken, syftande till en befolknings- och näringslivsutveckling som skapar en god livsmiljö i alla delar av landet. Under en följd av år har medelstilldelningen till byggande av vägar varit mycket restriktiv. I petita framhålls att anslaget till byggande av statliga vägar var nominellt oförändrat t. o. m. . Det innebär en reell minskning . För verksamhetsåren 1973, 1974 och 1975 har vissa ökningar skett, men dessa år uppvisar eller beräknas ändå uppvisa minskningar i byggnadsvolymen. Trots att inte oväsentliga insatser i form av vägbyggande gjorts via AMS, har det inte varit möjligt att fullfölja de fastställda flerårsplanema. Behovsinventeringen när det gäller statligt vägbyggande ger vid handen att anslagsbehovet inom byggprogrammet uppgår till ca 18 700 milj. kr. beräknade pris- och lönenivå. Därtill kommer kostnader för administration, projektering och mervärdeskatt m. m., varför det årliga genomsnittliga behovet uppgår till 1 600 milj. kr. pris- och lönenivå. För att täcka redan existerande behov krävs ett årligt byggnadsanslag på 950 milj. kr. Det ordinarie anslaget för byggande av statliga vägar uppgår till 745 milj. kr. För /76 föreslås en ökning med 20 milj. kr. till 765 milj. kr. Den uppgjorda långtidsplanen för byggande av kommunala vägar ger en anslagsram på totalt 3 900 milj. kr. Då kommunernas och landstings förslag till långtidsplan upptar 7 600 milj. kr. pris- och lönenivå innebär en medelstilldelning enligt långtids planen bidrag till endast ungefär halva det belopp som krävs för de av kommunerna presenterade objekten. För innevarande budgetår har anslagits 343,6 milj. kr., och för /76 föreslås en ökning med 6,4 milj. kr. till 350 milj. kr. Det föreligger sålunda en stor eftersläpning när det gäller att tillgodose behovet av nya vägar, och den accentueras nu ytterligare, eftersom de i årets budgetproposition föreslagna höjningarna inte ens utgör kompensation för penningvärdeförsämringen. Situationen i fråga om det statsfinansiella läget torde mot bakgrunden av de behov som föreligger även på andra samhällsområden inte medge höjningar utöver vad som föreslagits av anslagen till byggande av statliga och kommunala vägar. 1 första hand måste höjningar av driftanslagen komma till stånd, såsom också föreslås i propositionen. Vi vill emellertid starkt understryka vikten av att behovet av ökade resurser för vägändamål beaktas vid kommande års budgetarbete så att även de krav som föreligger i fråga om byggandet kommer att tillgodoses. Det pågående utrednings- och utvecklingsarbetet beträffande den fortsatta vägplaneringen i landet måste resultera i åtgärder som syftar till att inhämta den nämnda eftersläpningen i fråga om vägbyggandet. Liksom föregående år föreslås i årets budgetproposition ett anslag benämnt Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar. Från detta anslag bestrids kostnaderna för de särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar som kan aktualiseras av konjunkturmässiga eller andra skäl. Även med tillägg av det extra anslaget på 200 milj. kr. kommer inte de föreslagna väganslagen att överstiga lägsta verksamhetsalternativ. Enligt vår uppfattning är behovet av ökade medel till vägarna sådant att andra skäl föreligger för att beloppet även i sin helhet skall användas. Vi anser därför att bör besluta att det särskilda anslaget för /76 på 200 milj. kr. till fullo får utnyttjas av samt att verket redan nu får i uppdrag att planera sin verksamhet med hänsyn till detta. Större delen av det särskilda anslaget bör användas för driftändamål, företrädesvis för förbättringsarbeten. Vi vill understryka att det särskilda anslaget ej skall få innebära någon minskning av de beredskapsarbeten som eljest skulle komma till stånd. Drift av statliga vägar indelas i servicearbeten, underhållsarbeten och förbättringsarbeten. har ansett att en någorlunda god servicestandard i första hand bort eftersträvas. På grund av otillräckliga driftanslag har detta i första hand gått ut över underhållsarbetena, och därvid har vägbeläggningarna drabbats särskilt hårt. beräknas vid utgången av 1975 uppgå till ca 90 milj. kvadratmeter, och det beräknas kosta ca 870 milj. kr. pris- och lönenivå att tillgodose detta behov. Medlen för förbättringsåtgärder på driftprogrammet har nästan helt disponerats för det sekundära och tertiära länsvägnätet. Enligt behovsinventeringen erfordras förbättringsåtgärder på sekundära och tertiära länsvägar för ca 4 000 milj. kr. för att klara redan existerande behov. En sådan satsning, omfattande ca 270 milj. kr. , innebär att av inventerat förbättringsbehov relaterat till beräknade trafik kan tillgodoses , hävdar . För innevarande budgetår har på ordinarie anslag beviljats 1 155 milj. kr. till drift av statliga vägar, och för /76 har föreslagits en ökning av 200 milj. kr. till 1 355 milj. kr. Också i fråga om driften av statliga vägar föreligger sålunda betydande eftersläpning. Vi hälsar den föreslagna höjningen med tillfredsställelse men nödgas konstatera att den med hänsyn till kostnadsökningarna och förestående lönehöjningar innebär bara en obetydlig reell ökning. Genom att, som vi ovan anfört, större delen av det särskilda anslaget på 200 milj. kr. skall användas för driften blir det möjligt att uppnå programnivå B. Härigenom kan servicenivån upprätthållas, åtgärder motsvarande det årliga behovet vidtas och inventerat ackumulerat behov av beläggnings- och dikningsarbeten samt övriga underhållsarbeten åtgärdas . Förbättringsarbeten kan utföras i den omfattning som krävs för att uppnå en balanserad driftverksamhet med hänsyn till den planerade återhämtningen av underhållsarbete. Åtgärder för att effektivisera service- och underhållsarbeten kan vidtas, exempelvis förstärkning av väg utan att det sker en övergång till högklassigare slitlager. Det är vidare väsentligt med punktåtgärder för att öka trafiksäkerheten, exempelvis rätning av kurva. Det bör också bli möjligt att vidta åtgärder för att höja befintlig vägs standard, exempelvis förstärkning av vägkroppen eller övergång från slitlager av grus till slitlager av oljegrus eller asfalt. Härvid bör särskilt beaktas behovet av förbättringsåtgärder på de sekundära och tertiära vägarna, dvs. de mindre länsvägarna. En upprustning av detta vägnät måste tillmätas stor betydelse från lokaliserings- och regionalpolitisk synpunkt. Bärigheten på allmän väg Föredraganden uttalar tillfredsställelse i anledning av de vägförbättringar som skulle ha lett till att allt större del av det allmänna vägnätet kunnat upplåtas för 10 tons axeltryck och 16 tons boggitryck och att allmän väg i normalfallet fr. o. m. den 1 paril 1975 kommer att upplåtas för 10/16tonstrafik. Tyvärr är de ändrade axeltrycksbestämmelserna inte beroende av särskilt omfattande förbättringsåtgärder på vägnätet och kan alltså inte anses i tillfredsställande omfattning vara motiverade av förbättrad vägstandard. Detta förhållande understryker ytterligare angelägeheten av att det särskilda anslaget kommer till användning. Från anslaget Bidrag lill byggande av enskilda vägar lämnas bidrag till byggande av enskild väg av väsentlig betydelse för en bygds befolkning. inventering anger ett årligt behov på ca 60 milj. kr. För innevarande budgetår har ett anslag om 26,8 milj. kr. beviljats till bidrag till byggande av enskilda vägar. För /76 föreslås oförändrat anslag. Detta får till följd en minskad byggnadsvolym som i stort sett motsvarar pris- och löneutvecklingen. Vi anser denna minskning vara otillfredsställande. Enligt lägsta verksamhetsalternativ skulle 32 milj. kr. Därmed skulle i stort sett oförändrad byggnadsvolym uppnås för . Ändå skulle bara ungefär hälften av det redovisade behovet kunna tillgodoses. Enligt vår mening bör 32 milj. kr. Det skulle innebära 5,2 milj. kr. utöver regeringens förslag. framhåller att bidragen till drift av enskilda vägar varit alltför låga. Genom höjningar av anslaget har visserligen en nedgång skett i antalet bidragsberättigade ansökningar som inte kunnat beviljas på grund av bristande anslag, men ändå fanns sådana ansökningar till ett antal av 460. För innevarande budgetår har 83 milj. kr. beviljats till bidrag till drift av enskilda vägar. /76 föreslåsen ökning med 10 milj. kr. till 93 milj. kr. Enligt vår uppfattning bör anslaget höjas med ytterligare 7 milj. kr. och fastställas till 100 milj. kr. Detta skulle motsvara programnivå A, varigenom möjlighet ges att bevilja bidrag till samtliga inneliggande och inkomna bidragsberättigade ansökningar omfattande en väglängd av . Utbetalningsramen för förrådsfond har /70 varit praktiskt taget oförändrad. Ramen höjdes 1970/71 med 1,6 milj. kr. och 1971/72 med 0,2 milj. kr. och har legat på 56,2 milj. kr. har kostnaderna för såväl husbyggande som anskaffning av motorfordon och vägmaskinersamt färjor stigit avsevärt. Prisstegringarna uppgår till ca 40 96 för driftanläggningar och 35-40 96 för maskincentralförrådet. Ramökningen har utgjort 3 96. hävdar att ett bibehållande av nuvarande investeringsnivå framtvingar en ytterligare minskning av maskinparken, en minskning som i första hand drabbar lastbilar, paketbilar, väghyvlar och lastmaskiner. Inhyrningen måste, där möjligheter föreligger, ökas som den egna personalen måste minskas med sänkt beredskapsnivå och ökade kostnader för väghållningen som följd. Det kan nämnas att en reducering skett med bl. a. ca 375 lastbilar, 270 väghyvlar, 200 krossar, 270 generatoraggregat och 450 kompressorer. Förutom motorfordon och vägmaskiner ingår huvudsakligen driftanläggningar och färjor i investeringsprogrammet inom förrådsfonden. Verket anser nuvarande utbetalningsram vara otillräcklig. För att kunna bedriva verksamheten på ett rationellt sätt fordras en egen maskinpark och ett bestånd av driftanläggningar av en storlek som /76 kräver en investering av 91 milj. kr. I budgetpropositionen föreslår föredraganden en ökning med 8,8 milj. kr. till 65 milj. kr. Enligt vår mening är det angeläget att en ytterligare höjning av investeringsnivån kommer till stånd på något . Detta bör beaktas vid kommande budgetbehandling. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ger regeringen till känna att anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar bör till fullo utnyttjas av och att redan nu bör få i uppdrag att planera sin verksamhet med hänsyn härtill, 2. att till Bidrag till byggande av enskilda vägar för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 3. att till Bidrag till drift av enskilda vägar för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 4. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande förrårdsfond. () () 1* 1975.