mot · FY02525 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till driftkostnader för folkhögskolor. Folkhögskolornas rekryteringssituation har av olika skäl förändrats och medfört vissa svårigheter i planeringsarbetet. Skälen till att antalet sökande till de långa vinterkurserna har minskat kan vara flera. Situationen inom övriga utbildningsområden liksom arbetsmarknadsläget är faktorer som påverkar förhållandena. Antalet studerande i vinterkurserna /74 var 12 333 och innebar en minskning i förhållande till närmast föregående år med ca 1 200 elever. Undersökningar har visat att en ytterligare minskning av elevantalet skett i vad avser /75. Bilden över rekryteringssituationen är emellertid splittrad. Vissa skolor kan redovisa en ökning, medan andra fått notera en minskning. Sammantaget innebär utvecklingen en nedgång med ca 400 elever. Som redan påpekats innebär rekryteringssituationen stora svårigheter för skolornas verksamhetsplanering. Den äventyrar också anställningstryggheten för ordinarie och extra ordinarie lärare vid skolorna, något som måste ses som mycket otillfredsställande. som alltså antalet studerande minskar vid vinterkurserna kan en ökad tillströmning redovisas till de korta s. k. ämneskurserna. /72 anordnades ca 800 sådana kurser, medan motsvarande siffra för /74 var ca 1 800. Genom denna ökade kortkursverksamhet har lärare som inte kunnat beredas full tjänstgöring vid de långa vinterkurserna beretts tillfälle till arbetsinsatser vid ämneskurserna. Vid planering av läraranställningarna inför kommande arbetsår har skolledningarna att utgå från en bedömning av hur stor del av underlaget som kan baseras på de långa vinterkurserna och hur stor undervisningsvolym som kan knytas till planerade ämneskurser. Eftersom bedömningen måste ske i mycket god tid före aktuellt arbetsår ställs skolledningen inför betydande svårigheter. Om skolan väljer att anställa lärare i förhållande till undervisningsvolymen vid vinterkurserna, ges inget ordinarie utrymme för tjänstgöring vid ämneskurserna. Lärarmedverkan vid dessa senare måste då ordnas genom övertid eller andra improvisationer, något som måste anses otillfredsställande. Man kan också anställa lärare med lägre tjänstgöringsskyldighet vid vinterkursen och därutöver inplanera tjänstgöring vid ämneskurser. Om emellertid skolan inte kan genomföra planerat antal ämneskurser, måste huvudmannen svara för kostnader för uppkommet timunderskott. Dessa kostnader kan i vissa fall bli betydande och belasta enskilda huvudmän, t. ex. folkrörelser, mycket hårt. Erfarenheter visar att man ofta väljer att basera lärartilldelning på Vid sviktande elevrekrytering och med det lärartilldelningssystem som gäller får det till följd att lärarstaben kontinuerligt minskar. En sådan utveckling måste bedömas som allvarlig, eftersom möjligheterna att tillgodose lärarbehovet vid ämneskurserna äventyras. Även denna del av folkhögskolornas verksamhet måste kunna tillgodoses. De nu aktuella problemen skulle kunna lösas genom en viss justering av gällande regler för resurstilldelningar vid folkhögskolorna. Enligt 4 § kungörelsen (1966:758) om statsbidrag till driftkostnader för folkhögskolor utgår statsbidrag för högst för elev och kursvecka, om Kungl. Maj:t ej bestämmer annat för särskilt fall. För sådana skolor där det på grund av minskat elevunderlag vid arbetsårets/terminens början kan bedömas nödvändigt att säga upp lärare med minst halv tjänst bör ifrågavarande relationstal höjas på sådant sätt att entledigande undviks. Genom en sådan anordning skulle rimliga garantier kunna skapas för berörda skolor att kunna fortsätta sin verksamhet under dittillsvarande förutsättningar. Anordningen bör i första hand kunna gälla en tvåårsperiod. Utöver de ovan redovisade skälen vill vi anföra att vid ett antal folkhögskolor pågår s. k. försöksverksamhet när det gäller beräkning av lärartilldelning, innebärande att man arbetar med tvåårsperioder. Vidare pågår en statlig utredning rörande folkhögskolans framtid, vilken enligt uppgift beräknas avlämna sina förslag . I denna situation är det angeläget att skolornas verksamhet tryggas. Enligt vår mening bör inte den vidgade resursen utnyttjas om kursverksamheten visar sig få en sådan omfattning att inga lärare behöver entledigas. Vidare bör lärarna vid brist på timunderlag vara skyldiga att fullgöra tjänstgöring av annat slag med anknytning till skolans verksamhetsområde. En förutsättning för ett höjt relationstal bör också vara att skolan redan vidtagit åtgärder i syfte att förbättra rekryteringen och att konkreta planer föreligger i vad avser den framtida elevrekryteringen. Höjningen av relationstalet bör begränsas till högst . Det är angeläget att resurser ställs till förfogande /75. Med hänvisning till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att besluta om justering av relationstal för resurstilldelning enligt 4 § kungörelsen 1966: 758 om statsbidrag till driftkostnader vid folkhögskolor i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i motionen. () ()