mot · FY021954 · 1975-04-01 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:25 angående riktlinjer för älg vården. I propositionen 1975:25 framhålls att vården av viltfaunan är en del av naturvården. Den är därför en angelägenhet inte bara för markägare och jakträttsinnehavare utan för hela samhället. Detta måste utgöra utgångspunkten för beslut om hur älgjakten skall bedrivas i vårt land. I propositionen framhålls emellertid också att även om jakten till omfattning och inriktning bestäms av ekologiska hänsyn, så är dessa inte ensamt avgörande. Avvägningen av jakten måste också ta hänsyn till dess ekonomiska och sociala värden samt önskemålet att begränsa de skador viltet åstadkommer på skog och gröda och de trafikolyckor det förorsakar. Älgjakt bedrivs av mellan 150 000 och 200 000 jägare och avkastar med en beskattning av drygt 40 000 djur ett köttvärde på ca 60 milj. kr. Älg får under nuvarande förhållanden jagas dels under allmän jakttid, dels under särskild jakttid, s. k. licensjakt. I och har /68 och i nedanför lappmarksgränsen /72 förekommit försöksverksamhet med s. k. reglerad älgjakt med en jakttid . föreslog en allmän övergång till samordning av älgjakten, baserad på försöksverksamheten i och . I avvaktan på ytterligare erfarenheter av denna verksamhet förklarade sig dåvarande departementschefen inte vara beredd att ta ställning till förslaget. En arbetsgrupp tillsattes inom med uppgift att utarbeta förslag till riktlinjer för den framtida älgvården. Om betydelsen och resultaten av denna försöksverksamhet råder delade meningar inom jägarkåren, och en livlig debatt har uppstått. Den största av landets jägarorganisationer, , tycks ha en positiv syn på försöksverksamheten, medan den mindre organisationen, Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare, haren kritisk inställning. Från det senare förbundet har framhållits att huvuddelen av kritiken mot nuvarande jaktsätt är grundlös och att en jämförelse mellan försökslänen och övriga län visar att någon reell skillnad ej föreligger i fråga om uppnådda resultat. Man har vidare framhållit att en övergång till enbart licensjakt skulle försvåra för de små markägarna att ta del i älgjakten - en uppfattning som tycks ha stark utbredning bland landets älgjägare. Man har även reagerat mot bl. a. den ökade kalvavskjutningen, vilken ingått som en del av försöks Den långa jakttiden har också starkt kritiserats. Den förut nämnda arbetsgruppen framlade sitt förslag. Den förordade en allmän övergång till licensjakt på älg. Dess förslag skilde sig dock på några punkter från det system som tillämpats i försökslänen. Den största skillnaden bestod i att tillstånd till jakt, avseende såväl kalv som vuxet djur, på mindre jaktområden årsvis skall få lämnas generellt utan särskild ansökan. Trots att arbetsgruppens förslag i detta avseende avstyrkts av ett stort antal remissinstanser, vilka anser att detta skulle motverka systemet med samordnad älgjakt, förordar departementschefen att den kategori älgjägare vars marker är för små för att utgöra eget licensområde och som inte vill ansluta sig till ett licensområde skall få generell älgtilldelning. Denna generella tilldelning bör avse kalv och ett vuxet djur per registrerad jaktlig enhet. Jakttiden bör vid generell tilldelning inte vara längre än vad som gäller vid allmän jakt, dvs. Vidare förordar departementschefen att anslutning av fastigheter till licensområden bör vara frivillig, som det betonas att markägare som önskar ansluta sina marker till licensområde inte utan särskilda skäl skall kunna förhindras detta. Ovanstående tycks utgöra de huvudsakliga skälen till att propositionen i stort kan accepteras av landets älgjägare. Den innehåller också andra positiva förslag beträffande t. ex. jägarnas medinflytande. Vi vill dock anmäla avvikande meningar på två punkter. På s. 35 i propositionen sägs: "I försökslänen bör nuvarande system med reglerad älgjakt bibehållas tills vidare." Men när i propositionen föreslås en övergång till samordnad älgjakt baserad dels på jakt med generell tilldelning, dels på licensjakt och att denna bör prövas av efter det att den införts i hela landet synes skäl saknas för att den ursprungliga försöksverksamheten ytterligare skall fortsätta. Det skulle ju innebära att värderingen av den samordnade älgjakten kommer att uppskjutas. Dessutom konserveras då de orättvisor och det missnöje med jakten som finns i försökslänen ytterligare . Det bästa bör vara att införa ett enhetligt system över hela landet från och med /77. I försöksverksamheten har licensjakten som regel pågått . Med hänsyn till konsekvenser för bl. a. idrotten och allmänhetens friluftsintressen som en så lång jakttid uppenbarligen har, förordar departementschefen en sänkning av tiden . De skäl som anförs i propositionen, men också flera andra, talar emellertid för en ytterligare nedskärning av jakttiden. Som vi förut påpekat är många jägare kritiska till den långa licensjakttiden. I remissyttrandet från av Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare sägs att det är "obestridligt att älgjägarna inte kan ges möjligheter till att fritt få disponera markerna för jakt . I förhållande till andra friluftsintressenter är sådana privilegier oantagbara. uppfattar också jakttiden som orealistisk från en annan utgångspunkt. Den påpekar att största avskjutningen sker i början av jakttiden. "I G- och U-län fälldes under jaktens första 5 i genomsnitt av den totala avskjutningen. Det förhållandet att antalet trafikolyckor, där älg är inblandad, tycks ha ökat starkast i försökslänen ger vidare anledning till eftertanke. ökade antalet älgolyckor i och i , medan övriga trafikolyckor ökade med 7 resp. i samma län. Älgstammens storlek kan säkerligen inte uteslutande vara orsaken. Det faktum att älgarna oroas om jakttiden är längre spelar också en roll. Mot bakgrund av ovanstående menar vi att licensjakttiden bör kunna begränsas , inneslutande två veckoslut, för att ge jägare möjlighet att jaga älg utan att behöva ta ledigt från sina arbeten. I råder delvis andra förutsättningar för älgjakten än i övriga län. Problemet synes här inte vara att begränsa älgstammens storlek utan i stället fä den att tillväxa. Med hänsyn härtill bör här licensjakttiden kunna begränsas , i enlighet med vad som tillämpats under försöksverksamheten. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att , med bifall i övrigt till propositionen 1975:25, beslutar 1. att uttala att försöksverksamheten med reglerad älgjakt i , occh skall upphöra senast från och med /77 2. att tiden för licensjakten i den samordnade älgjakten fastställs utom i där tiden fastställs . (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)