mot · FY022009 · 1975-04-08 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Gaslågor flammar kring stadens krogar till intet gagn eller ändamål. Där förintas i onödan forntida skogar, där brinner på okynne framtidens kol. När våra barnbarn får svälta och frysa på den blankslitna jord som vi lämnar i arv skall de veta att vi har sett kolvätet lysa uppåt väggarna liksom på lek och på slarv. Till aska är jordens skatter förbytta, förbrukad är markens näring och kraft. Till ringa glädje och ingen nytta brände vi upp vad de skulle haft. Dikten kan få tjäna som bakgrund till tankegångarna i denna motion. Energipolitik i framställs ofta såsom ett val mellan olika var för sig olustiga alternativ. Artlingen måste vi satsa på utbyggnad av kärnkraft och vattenkraft och/eller öka vår oljeimport eller göra drastiska nedskärningar i vår energiförbrukning. I det förra fallet skulle vi få ökad miljöförstöring som följd och i det senare skulle vi behöva bo i kalla bostäder och göra produktionsinskränkningar med omfattande sysselsättningsproblem som följd. Det finns alternativ däremellan, som är realistiska! Ett omfattande energislöseri förekommer i vårt land både inom bostadssektorn och inom industriproduktionen. (Vederhäftiga bedömare räknar med att ca hälften av energin slösas bort till ingen nytta.) Genom klar besparingsinriktning kan en ny energipolitik mycket snabbt åstadkomma oförändrad förbrukningsnivå utan de drastiska effekter som nämnts ovan. Uteblivna krav på ökad energiförbrukning minskar behovet av ökad energiproduktion så kraftigt att vi med bättre utnyttjande av nuvarande ener1 1975. gikällor och nyinriktad politik för framtida energiproduktion kan klara oss utan kärnkraft (fissionskraft). Målmedvetna insatser i besparingssyfte och för en bättre och delvis nyinriktad energiproduktion skapar sysselsättning, som sådana insatser är mindre kapitalkrävande än de som behövs för ökad energiproduktion. Medel blir härmed tillgängliga för andra investeringar inom produktionen, vilket i sin tur tryggar sysselsättningen. - Det sägs att utbyggnad för ökad energiproduktion via kärnkraft är den enda garantin för vår sysselsättning. Sådant tal är försök tili mytbildning! Egentligen är det fråga om vad vi vill! Vill vi i framtidens samhälle såsom livsnödvändigt satsa t. ex. på en bil per medborgare, på möjlighet att i . köra på elbelysta motorvägar mellan alla större tätorter, på luftkonditionering i bostäder, på engångsvaror av slit-och-släng-typ, på ultrasnabba flygförbindelser osv. Eller vill vi satsa på ett samhälle med drägliga arbets- och bostadsförhållanden, med måttligt snabba förflyttningsmöjligheter, med hushållning med mera varaktiga produkter av olika slag, med avgasfri luft och rent vatten osv, osv. Vilket samhälle vill vi lämna efter oss till kommande generationer ? Är det rätt av oss att förbruka mera av jordens tillgångar än vad vi lämnar efter oss? - Frågorna kan mångfaldigas! Ett samhälle av den typ som denna motion förordar innebär inte alls en återgång till medeltidens hårda levnadsbetingelser. Tvärtom, modern teknologi inriktad på användning av oändligt flödande energikällor, på produktion av varaktiga produkter och på hushållning med resurser inklusive frisk luft, rent vatten och oförstörd natur ger ett samhälle med goda livsbetingelser och god livstrygghet, så långt människan själv kan påverka sina förhållanden. I propositionen 1975:30 om energihushållning m. m. anger regeringen ingen långsiktig inriktning försvensk energipolitik utan nöjer sig med en medellång planering . Regeringen talar om hushållning med energi och om ökad forskning och produktutveckling men visar tveksamhet när det gäller att föreslå åtgärder. Denna motion försöker att ange ett långsiktigt mål för energipolitiken och att föreslå målmedvetna åtgärder för att åstadkomma en ändrad samhällsinriktning, i vad gäller såväl energiförbrukning som energiproduktion. En enskild riksdagsledamot har inte de utredningsresurser till förfogande, som behövs för att väcka alla de omfattande förslag, som erfordras i detta sammanhang. Motionen får därför ses mera såsom angivande dels den inriktning, som vi bör ha för att få ett miljö- och energivänligt samhälle, dels exempel på åtgärder som bör tillgripas. Energipolitik på lång sikt Dagens industriella samhälle tar i ökande utsträckning i anspråk jordens ändliga energikällor, vilket innebär att nuvarande generationer försämrar livsbetingelserna för mänskligheten . Atomklyvning liksom förbränning av olja och kol, med farligt avfall som följd, utgör en icke försvarlig teknologi, som bör få tillämpas endast under en kort utvecklingsfas i mänsklighetens historia. Världens energiförsörjning måste på lång sikt inriktas på att utnyttja oändligt flödande energikällor, som inte vållar skador för miljö och människor. bör bli vägledande i en sådan global strävan! Energipolitik på kort sikt Målet för strävan bör vara en ca 25-årig övergångstid - dvs. fram - under vilken vår inriktning för omställning till ett miljö- och energivänligt samhälle intensifieras. Oförändrad energiförbrukning bör snabbt eftersträvas och bibehållas intill dess den huvudsakliga energiförsörjningen kan grundas på oändligt flödande källor utan skadeverkningar. Medlen bör vara kraftfull och målmedveten energihushållning samt intensiv och delvis nyinriktad energiforskning och energiproduktion. Kraftfull och målmedveten hushållning 5.1 Bättre uppvärmningsekonomi m. m. Skärpta isoleringskrav för nybyggen I anslutning till byggnadsstadgan ger statens planverk föreskrifter och anvisningar beträffande vissa värmegenomgångstal m. m. Dessa s. k. Kvärden har satts olika för olika temperaturzoner i vårt land. En första åtgärd bör vara att kraftigt skärpa kraven på K-värdet vid nybebyggelse i alla zoner . Krav på treglasfönster bör övervägas. - Av beredskapsskäl bör varje nybygge utrustas med eller göras förberett för omställning till uppvärmningsanordning för inhemskt bränsle. T i 11 äg g s i so 1 e r i n g av äldre byggnader Med hänvisning till kort motivering i motion 1975:910, punkt 3, bör nya K-värden för äldre byggnader fastställas. Till ombyggnadskostnader bör stimulerande låne- och bidragsmöjligheter från statens sida erbjudas . - Av beredskapsskäl bör varje bostad enskilt eller via värmecentral utrustas med eller göras förberedd för omställning till uppvärmningsanordning för inhemskt bränsle. Obligatoriskenergidebitering per hushål l/m otsvarande Med hänvisning till kort motivering i motionen 1975:910, punkt 4, bör lagstiftas att tekniska förutsättningar skall vara ordnade och debitering ske av värme-, varmvatten-, källvatten- och elförbrukning per hushåll/motsvarande. Till ändrade installationer m. m. bör låne- och bidragsmöjligheter från statens sida erbjudas . Obligatorisk s pj ä 1 i reg u 1 a t o r Betydande energiförluster blir följden av den kalluftsström som passerar värmepanna under tid då förbränning ej sker men spjället ändå står öppet. Likaså påverkar spjällets inställning under förbränningsskedet effektiviteten i tillvaratagandet av bränslet. Det finns i marknaden s. k. spjällregulator som automatiskt både stänger spjället helt under tid då förbränning ej sker och enligt ett för varje panna anpassat program tillser att spjällöppningen vid förbränningen är idealisk från såväl förbrännings- och effektivitets- som rökgasreningssynpunkt. Installations- och intrimningskostnaden för sådan spjällregulator rör sig om 2 000 å . Bränsleinbesparing med spjällregulator har visat sig bli mellan 10 och 30 96. - Lagstiftning bör ske om obligatorisk spjällregulator för värmepannor . Till installationer m. m. bör låne- och bidragsmöjligheter från statens sida erbjudas . Utomlands finns på sina håll redan obligatorisk årlig pannbesiktning enligt regler, som i stort liknar vår årliga bilbesiktning. Pannbesiktning bör omfatta både pannans tillförlitlighet, förbränningseffektivitet, rökgasinnehåll, sotning m. m. och även befintligheten och effekten hos spjällregulator samt att debitering av värme och varmvatten sker per hushåll/motsvarande. Panninspektion kan förslagsvis åläggas kommunerna med statliga kostnadsbidrag att drivas samordnad med sotningen. - Lagstiftning bör ske om obligatorisk pannbesiktning . Luftväxlingsanläggningar i såväl bostäder som kontors- och andra arbetslokaler medför oftast ettdirektutsläpp av uppvärmd, begagnad luft, utan att denna lufts värmeinnehåll tillvaratas. Genom värmeväxlare och andra tekniska arrangemang kan med förhållandevis enkla medel den begagnade luftens värme återanvändas för uppvärmning av ny friskluft före dennas insläpp i berörda lokaler. - Lagstiftning bör ske om förbud mot utsläpp av uppvärmd, begagnad luft utan tillvaratagande av dess värmeinnehåll. Till installationer och erforderlig teknisk utrustning bör låneoch bidragsmöjligheter från statens sida erbjudas . Obligatoriskt utnyttjande av spillvärme Kylning av processer inom industriell produktion sker ofta i s. k. öppna system. Sådant innebär att vatten och luft, som utnyttjats för kylning, släpps ut i vattendrag resp. i luften utan att värmeinnehållet tas till vara. - Lagstiftning bör ske om obligatoriskt utnyttjande av spillvärme inom industriell produktion från 1985.1 den mån sådan spillvärme inte kan utnyttjas av producenten i fråga bör lagstiftningen innehålla regler för samarbete mellan kommun eller andra förbrukare av värme. - Till installationer och teknisk utrustning för ombyggnad av befintliga anläggningar bör låne- och bidragsmöjligheter från statens sida erbjudas . Flerårsplan för höjd energibeskattning För att möjliggöra långsiktig planering av investeringar m. m. i energibesparande syfte inom såväl bostadssektorn som produktionen i allmänhet bör en flerårsplan för energibeskattning utarbetas. Beskattningen såsom ett led i energibesparingssammanhang bör härvid avvägas så, att förbrukning av olika slags energi och energikällor belastas utifrån den allmänna målsättningen i kapitel 4 ovan. - Lagstiftning av övergripande slag fram bör redan nu ske, så att förbrukare av olika kategorier successivt kan anpassa sina åtgärder därefter. För att öka jämlikheten mellan medborgare och juridiska personer i olika delar av landet bör en plan utarbetas för särskilda kallortsbidrag. Sådant bör utgå inom viss(-a) temperaturzon(-er) efter någon form av allmänna regler. - En plan bör lagfästas , att förverkligas i god samordning med erforderliga energiskattehöjningar. 5.2 Bättre transportekonomi m. m. Enligt kan den effektiva energiförbrukningen per transporterat kilo i grova drag ges följande jämförelsetal vid olika transportsätt: vattenväg järnväg landsväg flyg 1,0 1,25 4,3 67,5 För att styra våra transporter i energisparande syfte bör olika, samverkande åtgärder vidtagas. På den europeiska kontinenten går betydande mängder gods på vattenvägar. Befintliga flodsystem och kanaler förbättras ständigt och nya kanaler byggs, har investerat oerhörda summor i kanalbyggen m. m. . Särskilda pråmbärande båtar har konstruerats för att underlätta omlastningar mellan kustsjöfart och floder/kanaler och mellan sådana av olika storlek. För del torde flod/kanal-transporter bli av förhållandevis mindre omfattning. Det kan dock finnas anledning att utreda möjligheterna att i ökad utsträckning utnyttja våra större sjöar. Förutsättningslös utredning bör göras av bl. a. möjligheterna att förbinda och med en ny kanal med samma framkomstmöjligheter som . Även möjligheten att förlänga Mäiarsjöfarten till via en ny kanal bör utredas. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för ökad kust- och kanaltrafik bör lagstiftas om bättre kreditmöjligheter för näringen, skattestimulanser under en återuppbyggnadstid och fördelaktig taxepolitik . Progressiv persona 1 b i 1 sk a 11 För att minska drivmedelsåtgång vid persontransporter bör bl. a. fordonsskatten för personbilar göras progressiv. En sådan progressivitet bör göras avhängig av bl. a. vikt, storlek och motorstyrka. Flerårsplan för höjd dri vmedelsbeskattni ng För att möjliggöra långsiktig planering av investeringar i transportsammanhang börén flerårsplan fördrivmedelsbeskattningen utarbetas. Beskattningen såsom ett led i energibesparingssammanhang bör avvägas enligt målsättningen i kapitel 4 ovan och enligt ovan redovisade jämförelsetal för olika transportsätt. - Lagstiftning av övergripande slag bör redan nu ske, så att förbrukare av olika kategorier successivt kan anpassa sina åtgärder därefter. I syfte att minska energiåtgång och fordonsslitage bör hårdare regler för hastighetsbegränsningar på landsväg övervägas. Det kan finnas anledning att införa allmän hastighetsbegränsning . på motorväg, motortrafikled och vägar med låg trafikbeläggning i norra . I syfte att minska energiåtgången genom att avstå från att bygga och därmed också slippa de landsvägstransporter som en sådan bro skulle medföra bör med omedelbar verkan häva sitt beslut om att godkänna överenskommelsen med om landsvägsbro mellan och . Sänkning av biljettpriset vid kollektivtrafik I syfte att stimulera utnyttjandet av kollektiva transportmedel bör en flerårsplan för biljettprissänkning (eller icke-höjning) inom järnvägs- och landsvägsbusstransporter utarbetas. Målet för sådan biljettprispolitik bör 1980, i förhållande till dåvarande penningvärde, vara av prisnivån för dagens andraklassresa. Inom prispolitiken bör särskilt beaktas behovet av prissänkning för mycket långa resor! En höjning av drivmedelsbeskattningen drabbar särskilt medborgare och juridiska personer i de delar av landet som har långa, regionala transporter. I syfte att häva den ojämlikhet som följer härav bör en plan för särskilda avståndsbidrag utarbetas. En plan bör lagfästas , att förverkligas i god samordning med erforderliga drivmedelsskattehöjningar. Under massaproduktion förbrukas vid blekning, oavsett vilken typ av massa man väljer, mer energi och vedråvara som miljön påverkas mera negativt. Den totala energiförbrukningen vid tillverkning av blekt massa ligger 25-30ef< högre än vid tillverkning av oblekt massa. Vedutbytet minskar vid blekalternativet . Miljöförstöringen blir vid föroreningsutsläpp i vattendrag för blekalternativet 5 gånger större med avseende på fibrer, 3 gånger större med avseende på biokemisk syreförbrukning och 10 gånger större med avseende på lignin, som starkt påverkar vattnets färgning och därmed mikrofloran i vattnet. Oblekt papper är "starkare än blekt, och företagna prov har visat att man i kontorssammanhang lika väl kan använda oblekt som blekt papper. Det vitaste av alla vita papper är ingenting annat än status, menar en känd svensk pappersexportör. Det torde inte finnas anledning att i statsförvaltningen av statusskäl använda ett papper, som är både mer energikrävande och mer miljöförstörande än ett annat, fullt användbart sådant. - Lagstiftning bör ske , dels om att statsverket och statlig företagsamhet skall ha övergått till att använda enbart oblekt papper i kontorssammanhang och andra sammanhang, dels om en skatt på priset för blekt papper, som är avsett att förbrukas inom landet. Enligt kapitel 3 ovan bör energipolitiken på lång sikt inriktas på oändligt flödande energikällor. En intensiv forskning och produktutveckling (FoU) måste ske på sådana områden fram . - Exempel på åtgärder följer nedan utan inbördes angelägenhetsgradering. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har 1974 gjort en förstudie angående vindkraftens framtida möjligheter i . STU:s uppfattning är att det i är motiverat att genomföra långsiktig FoU beträffande vindenergin. Betydligt lägre energipriser bör kunna åstadkommas än vad vindkraften med dagens teknologi kan prestera. STU anför att FoU-insats av storleken fördelad för att få ett elenergiförsörjningstillskott om ca 11-23 Twh 1985-1990 (15 resp. av hela elenergiförbrukningen 1973) måste anses vara mycket gynnsam. - Redan anslag av storleksordningen skulle kunna föra fram till gynnsamma resultat, menaren enskild forskare inom STU. Det åberopas ofta att vindkraft skulle vara särskilt miljöförstörande. Så kan knappast vara fallet. Ett vindkraftstorn med ett antal vertikalt monterade rotorer kräver inte större utrymme och höjd än t. ex. . Sådana vindkraftstorn kan, enligt försök i , mycket väl monteras till havs utom synhåll från kusten. De kan utnyttjas för t. ex. TV-sändning, fyrändamål, radarspaning och vädermätning. Ett vindkraftstorn på land torde från miljöförstöringssynpunkt kunna jämföras med ett modernt vattentorn. En tanke har framförts att vindkraftstorn skulle kunna resas i befintliga kraftledningsgator, vilka förvisso inte utgör något naturförskönande inslag. Med en sådan placering vinnes också möjlighet till direktinkoppling på kraftledningsnätet. Slutligen måste det vara mycket lättare att bortmontera ett vindkraftstorn och utplåna alla spår efter ett sådant än att t. ex. återställa naturen efter ett kärnkraftverk med radioaktivitet eller en vattenkraftsanläggning med stora vattenmagasin m. m. - Vindkraftens miljöförstöring når på intet sätt upp till samma höga nivå som t. ex. avfallsproblemen vid atomklyvning och förbränning av olja. har sådana vindförhållanden att det måste anses särskilt gynnat i detta sammanhang. Olika alternativ för lagring av vindkraft vid vindstilla utforskas . a. diskuteras luftkompressorer, drivna av vindkraft, med åtföljande lagring av komprimerad luft i bergrum eller andra utrymmen. Den komprimerade luften kan sedan i jämn takt driva generatorer, varvid kraftbortfall vid vindstilla undvikes. - Vindförhållandena i är dessutom sådana att vi har sinande vattenmagasin, dvs. och vinter, harvi mest vind. Dessa båda kraftproducenter synes därför komplettera varandra utmärkt. Betydligt större FoU bör äga rum i samarbete med bl. bör hos regeringen begära en flerårsplan för intensivare vindkraftsforskning. Det i propositionen, s. 458, föreslagna gemensamma anslaget för fusionsenergi, geotermisk energi, vindenergi och övriga energiformer bör ökas med /76, med speciell destination till vindkraftsforskning. Det gäller för oss att till 1978, då nytt energibeslut skall fattas, ha skaffat oss en kunskapsplattform beträffande vindkraft, som visar hur vår fortsatta FoU skall inriktas. Utöver ovannämnda anslagsökning bör STU få ett anslag för FoU beträffande lagring av vindenergi i samarbete med motsvarande forskning i . - Det finns i betydande FoUkapacitet, bl. a. inom näringslivet, vilken måste utnyttjas i detta sammanhang. Asea, , och kan nämnas. Det mål STU enligt ovan ansett möjligt måste uppnås , dvs. en elproduktion genom vindkraft, uppgående till av den totala elförbrukningen . Solenergin kan i tillvaratas för bl. a. lokaluppvärmning. Anordningar för solvärmens tillvaratagande är svårare att åstadkomma i befintlig bebyggelse än i ny. Försöksverksamheten bör intensifieras med både fjärrvärmeanläggningar som kan utnyttja solvärme som komplementvärme och småhus med individuellt utnyttjande av solvärme. bör minst fem fjärrvärmeanläggningar och tio byar med småhus på försök utnyttja solvärme i olika delar av landet. 6.2 Fissionsenergi Inte fardigutforskad Fissionskräften är inte fardigutforskad. Allmänt är man ense om att driftsäkerheten är otillfredsställande i vad gäller såväl energiframställning som risker för giftspridning. Härtill kommer att problemet med avfallets oskadliggörande inte är löst utan mänsklig övervakning . Från flera håll ifrågasätts även den ekonomiska lönsamheten med fissionskraft. Investeringsbehoven är enorma vid både byggandet av reaktorer, brytning och upparbetning av bränsle samt tillvaratagande av avfall. Det kan ifrågasättas om inte fissionsenergi egentligen utgör ett övergångsstadium inom forskningen på vägen mot lösningen av fusionsenergiproblemen. Giftspridnings- och avfallsproblemen vid fissionen är sådana att frågan är berättigad om inte ett praktiskt utnyttjande i stor skala av fissionen är en felinriktad och oförsvarlig teknologi? Ytterligare kvalificerad forskning behövs beträffande atomklyvning. De nuvarande åtta reaktoranläggningar som är i drift eller långt komna från byggnadssynpunkt bör räcka för sådan fortsatt forskning. - Reaktoranläggningen 3, som ännu inte är beställd, bör inte byggas. Byggandet av och , som inletts, bör avbrytas. Beträffande betydelsen av svensk forskning och följande internationell sådan inom fusionsenergiområdet kan hänvisas till propositionen. - Betydande anslagsökning torde dock bli erforderlig. Det moderna industrisamhället har redan betydande problem med energihushållning och energiproduktion. En framtida långsiktig inriktning på utnyttjandet av oändligt flödande energikällor, med stora FoU-insatser som förutsättning, gör det aktuellt att inrätta ett särskilt energidepartement. För riksdagsarbetet torde krävas ett motsvarande energiutskott. - En tänkbar lösning vore att till näringsutskottet överföra jordbruksfrågorna och i stället skapa ett nytt miljö- och energiutskott. Kraftfull och målmedveten energihushållning, inbegripande bl. a. åtgärder enligt kapitel 5 ovan, kräver betydande investeringsmedel. Den omläggning av samhällsinriktningen som behövs måste stimuleras av aktiv statlig låneoch bidragspolitik. Omställningen av samhällets energipolitiska inriktning drar med sig, som ovan framgått, betydligt ökad sysselsättning, bl. a. inom isolerings-, installations- och byggnadssektorerna. Investeringar i hushållningssammanhang uppgår dock inte till lika stora belopp, som fortsatt energiförbrukningsökning och motsvarande energiproduktionsökning skulle ha krävt. Med hushållningsinvesteringar åstadkommes dessutom både successiv minskning av energiförbrukningen och miljöförbättringar beträffande såväl luft som vatten. Finansiering av hushållningsinvesteringar och ökade FoU-insatser, som förordas i kapitel 6, måste i huvudsak ske på två vägar. Hushållningsinvesteringar bör till viss del täckas av successiva energiskattehöjningar. Betydande medel, minst tre miljarder, blir därutöver tillgängliga för såväl hushållningsinvesteringar som ökade FoU-insatser genom inställandet av de tre fissionskraftverkens byggande, som förordats i kapitel 6 ovan. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes I. att gör ett uttalande om energipolitiken på lång sikt med det principiella innehåll som anförts i kapitel 3 ovan, att fattar principbeslut om 1. att skärpta isoleringskrav och krav om uppvärmningsanordning för inhemskt bränsle för nybyggen skall gälla , 2. att tilläggsisolering och förberedelse för uppvärmning med inhemskt bränsle av äldre byggnader skall genomföras , 3. att erforderliga ominstallationer m. m. skall göras så att energidebitering av olika slag kan ske per hushåll/motsvarande , 4. att spjällregulator vid gas- och oljeeldade värmepannor skall vara obligatorisk , 5. att regelbundet återkommande inspektion av värmepannor genom kommunernas försorg skall ske , 6. att i lokaler med luftväxlingsanläggning med användning av fläktar o. d. spillvärme skall tillvaratas för återuppvärmningsändamål , 7. att spillvärme från industriell produktion skall tillvaratas för återuppvärmningsändamål eller kraftproduktion senast , 8. att flerårsplan skall upprättas (orolika energikällors beskattning fram , 9. att flerårsplan skall upprättas för särskilda kallortsbidrag till medborgare och juridiska personer i vissa kallare delar av landet, 10. att utredning skall göras om behovet av en ny kanal mellan och samt mellan och , 11. att kust- och kanalsjöfart skall ekonomiskt stödjas och stimuleras, 12. att utredning om progressiv personbilsbeskattning skall göras, 13. att flerårsplan skall upprättas fördrivmedelsbeskattningen fram , 14. att försök med mera skärpta hastighetsbestämmelser skall genomföras, 15. att flerårsplan skall upprättas för relativ sänkning av biljettpriset för persontransport med järnväg och landsvägsbuss fram ; 16. att flerårsplan skall upprättas för särskilda avståndsbidrag till medborgare och juridiska personer i sådana delar av landet som kräver långa regionala transporter, vilka ej kan ske kollektivt,