ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ02139 · 1975-11-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 139 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:56 om ändring i byggnadslagen (1947:385) I proposition 1975/76:56 framlägges förslag om ändring i byggnadslagen. Ändringsförslaget berör ändring i § 136 a i denna lag. Det framlagda förslaget syftar till att öka samhällets möjligheter att kontrollera och pröva åtgärder inom skogsindustrin som kan innebära ökad förbrukning av svensk träfiberråvara. Enligt vår mening talar flera skäl för att en sådan åtgärd f. n. är omotiverad. skogspolitiska utredning, som skall framlägga förslag om den framtida skogspolitiken, arbetar med frågor rörande skogsproduktion och förbrukning av skogsråvara. Denna utredning avses vara färdig 1977. Det torde ur såväl samhällelig planeringssynpunkt som skogsindustriell synpunkt vara ändamålsenligt att avvakta denna utrednings överväganden. Inom hela skogsindustrin är man utomordentligt väl medveten om vilka planeringskrav som såväl nuvarande råvarutillägg som konjunkturläge motiverar. Av det skälet har också ett gemensamt ansvarstagande tagits i dessa frågor. Formen härför är frivilliga överenskommelser rörande aktuella och framtida investeringar. Dessa överenskommelser innefattar dels ett tvåårigt nybyggnadsstopp, dels inrättande av regionala virkesråd bestående av representanter från skogsindustrin, virkesproducenter, de anställdas organisationer, skogsvårdstyrelserna samt en observatör utsedd av departementen. På den ekonomiska politikens, näringspolitikens och regionalpolitikens områden har moderata samlingspartiet konsekvent vänt sig mot tendenser till planhushållning, detaljreglering och byråkratisering. Behovet av en mer effektiv råvaruhushållning får inte tas till intäkt för en successivt utbyggd direktstyrning från statens sida av näringslivets lokalisering, investeringar och verksamhet i övrigt. Med stöd av ovanstående hemställes att avslår propositionen 1975/76:56. () i Vrångebäck . NISSER (m) L. () i PER () i Gäddvik
mot · FZ02141 · 1975-11-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 141 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:61 om särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning 1 proposition 1975/76:61 läggs fram förslag om särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning. Propositionen är tillkommen med anledning av den motion som moderata samlingspartiet väckte under vårriksdagen och som ledde till ett beslut - efter lottning - att hos regeringen till höstriksdagen begära ett förslag i detta hänseende. I allt väsentligt kan vi sålunda tillstyrka propositionen. Blott på en punkt anser vi att propositionen lått en mindre lyckad utformning. Det gäller förslaget att investeringsavdrag respektive investeringsbidrag inte skall åtnjutas, om anskaffningskostnaden eller tillverkningskostnaden inte överstiger . För att också mindre företag skall komma i åtnjutande av investeringsstödet bör enligt vår uppfattning denna gräns sänkas till . Mot bakgrund av det ovan anförda hemställes att beslutar 1. att investeringsavdrag alternativt investeringsbidrag skall åtnjutas för inventarier, vilkas anskaffnings- eller tillverkningskostnad icke understiger , samt 2. att i övrigt bifalla propositionen. () ()
mot · FZ02142 · 1975-11-27 00:00:00 — Motion 1975/76: 142 med anledning av propositionen 1975/76:72 om ändringar i exportkreditstödet I proposition 1975/76:72 föreslås ändringar i fråga om rätten att göra avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit. Exportkreditstödet behålls enligt förslaget i princip med samma konstruktion som f. n. När det gäller kreditens minimibelopp föreslås ingen sänkning utan denna skall fortfarande vara 2 milj. kr. Vidare sägs att exporten skall ha väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och att den skall ha arbetsmarknadspolitiska effekter. Genom det föreslagna minimibeloppet 2 milj. kr. utestängs många småföretag från möjligheten att erhålla exportkreditstöd. Det skulle för dessa företag vara mycket lättare att driva igenom en affär om minimibeloppet sänktes till , då företagen kunde erbjuda en hygglig kredittid. Det skulle säkert ge en större sysselsättningsstabilitet, om man genom långtidskrediter kan förmå en köpare att boka sig för årsleveranser, som det skulle stärka de mindre företagens ställning gentemot de större företagen med sina resurser. När det gäller exportens betydelse från samhällsekonomiska synpunkter och detta att den skall ha arbetsmarknadspolitiska effekter, frågar man sig onekligen om alla exportaffärer under 2 milj. kr. Det förhåller sig säkerligen så, att ett stort antal små och medelstora företag sysselsätter ett stort antal människor just genom exporten. Det är utan tvivel så att många små och medelstora företag har exportlust, men att de måste få ett stöd i etableringen på för dem intressanta marknader. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställes att vid behandlingen av proposition 1975/76:72 beslutar att kreditens minimibelopp sänks till .
mot · FZ02143 · 1975-11-27 00:00:00 — 1975/76: 143 av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:72 om ändringar i exportkreditstödet I proposition 1975/76:72 framläggs förslag om vissa ändringar i exportkreditstödet. Vi kan i allt väsentligt tillstyrka propositionen. Enligt vår uppfattning bör emellertid det lägsta kreditbeloppet, som enligt 2 §, punkt 3, i förslaget skall vara , sänkas till . Därigenom skulle även mindre och medelstora företag i betydligt större utsträckning än f. n. komma i åtnjutande av exportkreditstödet. Med anledning av det ovan anförda hemställes att beslutar att 2 §, punkt 3, i regeringens förslag ges följande lydelse: Exportkredit lämnas köparen för mer än hälften av den avtalade köpeskillingen, dock . HANS () () GOTAB 75 104 22 S 1975
mot · FZ0235 · 1975-11-06 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:26 omteckningav ytterligare aktier i och , I propositionen 1975/76:26 föreslås att skall anslå medel för en fördubbling av aktiekapital genom en nyemission till nominellt belopp. Motivet för kapitalhöjningen är att banklagen ställer krav på viss relation mellan eget kapital och bankens förbindelser. För att expansion inte skall förhindras av dessa regler bör en ökning av aktiekapitalet komma till stånd. Det är emellertid anmärkningsvärt att detta inte förutsågs redan vid bildandet av . Då hävdade finansministern i propositionen (1973:145 s. 54) att storleken av det egna kapitalet under nuvarande omständigheter är lämpligt avvägd. 1975 har kapitalbehovet sålunda vuxit i sådan omfattning att en fördubbling av aktiekapitalet föreslås. Den verkliga kostnaden för skattebetalarna för sammanslagningen av presenteras således först nu för . De flesta banker har liknande kapitalanskaffningsbehov. Den genom inflationen snabbt växande volymen gör att de flesta banker står inför behovet av att öka det egna kapitalet. Vid nyemissioner i detta syfte måste de privata bankerna förmå aktieägarna att satsa nya pengar. Det normala är därvid att uppgifter presenteras om den framtida utdelningen på satsade medel. 1 propositionen finns inte någon sådan uppgift om vilken avkastning som ägaren-staten kommer att få på de pengar som regeringen nu föreslår att skall anslå. Vi finner detta anmärkningsvärt. Direktavkastningen på bankaktier ligger på . PKbankens senaste utdelning motsvarar på aktiekapitalet. Blir den procentuella utdelningen fortfarande på det fördubblade aktiekapitalet kommer utdelningssumman således att likaså fördubblas till 38 milj. kr. För att ge på de nya pengarna måste utdelningen höjas även på de nuvarande aktierna. Skulle således höja sin utdelning till kommer utdelningssumman att stiga till ca 44 milj. kr. För att kunna göra detta måste banken redovisa en större vinst, varvid även skattebelastningen ökar. Det ligger nära till hands att anta att vill slippa ifrån denna belastning och att detta är skälet till att ingenting nämns i propositionen om den framtida avkastningen. Detta är emellertid oacceptabelt, om man - som vi gör - anser att konkurrensen mellan och de övriga bankerna bör ske på lika villkor. En privat bank skulle inte kunna gå ut med en nyemission på sådana villkor. 1 1975/76. Vi vill inte hindra expansion genom att vägra att ställa medel till bankens förfogande. Som ovan nämnts är nyemissionen betingad av de krav som banklagen ställer. Med hänsyn till den bristande redovisningen i propositionen, anser vi emellertid, att bör begränsa sig till att ställa halva det begärda kapitalet till förfogande för en nyemission, vilket dock innebär en höjning av kapitalet . Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att till Teckning av aktier i och , , på tilläggsbudget 1 till stadsbudgeten för /76 under fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av . () () () () HANS ()
mot · FZ0236 · 1975-11-06 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:44 med förslag till vissa bestämmelser om den allmänna tandvårdsförsäkringen Den reform som genomfördes i och med tandvårdsförsäkringens införande är en stor och genomgripande reform, och efterfrågan på tandvård visar tydligt vilket stort behov som föreligger på området. Propositionen om anslutnings- och etableringsregler inom tandvårdsförsäkringen är på sitt sätt värdefull. Det är helt riktigt att folktandvården, som har det lagstadgade ansvaret för barn- och specialisttandvården, får sina behov av tandläkare tillgodosedda. Bristen på tandläkare har emellertid medfört att vissa orter ställts helt utan eller fått inskränkt tillgång till tandvård för den vuxna befolkningen. Etableringsrätten för tandläkare medför att om en tandläkare flyttar från en ort till en annan, oftast till mer attraktiva platser, den förstnämnda orten blir utan tandläkare, eftersom etableringsrätten är personlig. För att reformen om tandvårdsförsäkring skall bli en reform för alla förutsätts en jämnare tillgång på tandläkare mellan olika orter. 1 propositionen 1975/76:44 uppmärksammas också förhållandet, och avsikten är att en helhetsbedömning på tandvårdssituationen skall göras. En sådan bedömning måste omfatta såväl folktandvården som privattandläkarna. En förbättring av rådande förhållanden kan, enligt min mening, ske genom en regional fördelning av tjänster, där särskild hänsyn tas till bristområdena. Möjligheten till dispens för etablering av privattandläkare på orter där vakanser uppstått genom avflyttning bör tillämpas generöst och vägas mot det akuta behovet. Om så erfordras kan dispensgivningen vara ortsbunden för att trygga just den ortens behov. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att uttalar att vid prövning av ansökan om dispens från bestämmelsen om etablering särskilt beaktar förhållandena i mindre orter med stor tandläkarbrist.
mot · FZ0238 · 1975-11-10 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:26 om teckning av ytterligare aktier i och , Propositionen 1975/76:26 innehåller förslag till teckning av ytterligare aktier i och . Genom en nyemission föreslås aktiekapitalet bli fördubblat. Motiven för ökningen av aktiekapitalet är att skapa möjligheter att möta det stigande kapitaltäckningskravet. Ökningen av kapitalkravet beror enligt propositionen dels på en volymökning i bankens verksamhet, dels på den pågående omvandlingen av bankens rörelse i riktning mot en struktur liknande övriga affärsbankers. 1 samband med beslutet om sammanslagningen av hävdade bl. a. och ett flertal remissinstanser att beslutsunderlaget var otillräckligt. Varken motiven för sammanslagningen eller effekterna var särskilt utförligt utredda. Det anfördes också att det förelåg risk för att tillgången på långsiktigt kapital skulle minska. Mot denna bakgrund är det uppseendeväckande att regeringen så snabbt efter sammanslagningen av de två bankerna () utan någon närmare utvärdering av bankens verksamhet och med en synnerligen summarisk redovisning av bankens ekonomiska situation föreslår en fördubbling av skattekapitalet. Ett exempel på brister i regeringens redovisning är avsaknaden av en beskrivning av strukturella förändring. Trots att ett viktigt skäl, enligt propositionen, till ökningen av aktiekapitalet är just omvandlingen av bankens rörelse i riktning mot en struktur liknande övriga affärsbankers, saknas helt en redovisning av den strukturella förändringen. Självfallet måste ha möjligheter att på samma sätt som andra banker ökar sitt aktiekapital. Enbart inflationen nödvändiggör aktiekapitalökningar. En fördubbling av aktiekapitalet kan däremot komma att innebära svårigheter för banken att klara förräntningskraven. Enligt vår uppfattning är det lämpligare att etappvis öka aktiekapitalet. En femtioprocentig ökning vore rimligare. Därpå bör en utvärdering av verksamhet göras. Det är därmed på detta stadium en öppen fråga huruvida en ytterligare höjning av aktiekapitalet kan bli aktuell inom en relativt snar framtid. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att med anledning av regeringens proposition 1975/76:26 om teckning av ytterligare aktier i och på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1 1975/76. 1975/76: 38 1975/76 under fonden för statens aktier anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . sänkt investeringsanslag av , 2. att hos regeringen begär utvärdering och redovisning av verksamhet samt uttalar sig för att regeringen vid behov återkommer med nytt förslag om ytterligare ökning av bankens aktiekapital. () i Glömminge . () i
mot · FZ0239 · 1975-11-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:29 om skattefullmakt för finans- och skatteutskott enligt 8 kap. 6 § regeringsformen Den nya regeringsform som slutgiltigt antogs av riksdag innehåller flera avsnitt som kommunisterna riktat skarp kritik emot. Det gäller frågor som monarkins fortsatta existens, det otillräckliga skyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna, avsaknaden av grundlagsskydd för rättigheter för de arbetande på arbetsplatserna m. m. Vi yrkade då också avslag på att man tummade på ställning att allena bestämma över skatterna. Denna vår kritik kvarstår. Två riksdagsutskott är inte . Möjligheten till opinionsbildning och offentlig debatt beskärs om finans- och skatteutskotten, vilkas sammanträden icke är offentliga, skall ha den skattefullmakt som stadgas i regeringsformen. , som i efterhand skall konfirmera eller förkasta utskottens beslut, kommer att stå inför fullbordade fakta. 1 regeringsformen står icke utsagt för vilka indirekta skatter 8 kap. 6 § skall gälla. I propositionen 1975/76:29 ställs förslag om vilka författningar som skall omfattas av fullmaktsparagrafen. Den föreslås införas i lagarna om mervärdeskatt, allmän energi skatt, skatt på sprit och vin, tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker, tobaksskatt, omsättningsskatt på motorfordon och särskild varuskatt. Som motståndare till fullmaktsparagrafen kan vi icke biträda detta förslag. I samband med införandet av fullmaktsparagrafen i en rad skattelagar föreslår regeringen vissa andra förändringar i ett par av dessa. Dessa förändringar borde prövas särskilt. 1975/76: 39 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avslå de i propositionen 1975/76:29 ställda förslagen om införande av fullmaktsparagraf i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, i lagen (1957:209) om skatt på sprit och vin, i lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker, i lagen (1961:394) om tobaksskatt, i lagen (1956:545) om omsättningsskatt på motorfordon samt i lagen (1941:251) om särskild varuskatt. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ0240 · 1975-11-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:41 angående förlängd tilllämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) Regeringen föreslår i propositionen 1975/76:41 att allmänna prisregleringslagen skall tillämpas . Detta förslag har god grund. Prisutvecklingen är sådan att prisreglering är nödvändig. När denna lag tillämpas är det regeringen som bestämmer i vilken utsträckning åtgärder skall vidtas och hur de skall utformas. Den kompetensfördelning mellan och regeringen som ligger häri kan ifrågasättas. Det bör emellertid vara uppgift att vid beslut om fortsatt tillämpning av prisregleringslagen också uttala sig om efter vilka riktlinjer lagen bör tillämpas. gäller prisstopp på vissa livsmedel, några andra hushållsvaror, pappersmassa, pappkartonger och lantbruksmaskiner. För en del varor gäller att prishöjningar skall förhandsanmälas. Trots att vissa priser varit stoppade eller under skärpt övervakning har prisstegringarna varit mycket omfattande . Inflationstakten är nu mer än dubbelt så hög som . Särskilt höga har prisstegringarna varit på livsmedel och andra dagligvaror. Dessa prisstegringar drabbar dem med lägre inkomster. Dessa inkomstgrupper betalar en hög andel av sina inkomster till livsmedel och andra dagligvaror. De har inga tillgångar att använda till spekulation och lyxföremål. Prisstoppen har visat sig tämligen effektiva, på de områden de gällt. Det skulle därför vara av särskilt stor betydelse för lönarbetarna och alla med låga inkomster om prisstoppet utvidgas till att gälla alla dagligvaror. Det är en nödvändig första åtgärd i kampen mot inflationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att med bifall till propositionen 1975/76:41 hos regeringen hemställa att denna måtte utvidga prisstoppet till att gälla alla dagligvaror. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FZ0241 · 1975-11-10 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:44 med förslag till vissa bestämmelser om den allmänna tandvårdsförsäkringen I propositionen 1975/76:44 framförs förslag till vissa bestämmelser om den allmänna tandvårdsförsäkringen i samband med en redogörelse för vunna erfarenheter av försäkringen i fråga. I huvudsak vill vi hänvisa till den av m. fl. väckta motionen 1975:337, vars behandling uppskjutits i avvaktan på den nu föreliggande propositionen och vars motivering och hemställan icke i något avseende rubbas av denna. Vi vill emellertid tillföra ytterligare några synpunkter och förslag. Av propositionen framgår att avser att hos regeringen redovisa en utredning av frågan om eventuell övergång till ett nytt ersättningssystem inom tandvårdsförsäkringen, t. ex. ett kombinerat tim- och prestationsersättningssystem. Huruvida sedermera skall föreläggas förslag i frågan framgår inte. Vi förordar dock bestämt att så blir fallet. Lämpligen i samband med att proposition läggs fram om nytt ersättningssystem eller, om det förslaget mot förmodan dröjer längre, senast bör underställas förslag om ändrade regler för förhandsprövning av försäkringskassa. Syftet bör vara att väsentligt höja den till . Så t. ex. borde åtminstone en fördubbling av beloppet eller en något större höjning än så aktualiseras. Motivet är dels att inflationen sedan gränsen bestämdes åtskilligt urholkat det verkliga värdet av , dels att taxorna höjts och dels att förhandsprövningen i 99 fall av 100 leder till godkännande som förfarandet påtagligt fördröjer behandlingen av patienten. Vidare skulle förtroendetandläkarna - vid utgången av till antalet 99 stycken och vilkas arbetstid för försäkringskassorna nu till mer än tre fjärdedelar går åt till förhandsprövning - kunna avlastas avsevärt med arbete av den typen och kanske därmed i ökad utsträckning få tillfälle att ägna sig åt praktisk tandvård. I propositionen aviserades förslag till , innebärande allmäntjänstgöring för tandläkare under grundutbildning. Emellertid avses uppenbarligen att all sådan tjänstgöring skall ske endast inom folktandvården. Av en jämförelse med allmäntjänstgöring för läkare skulle man måhända kunna dra och slutsatsen att detta är en naturlig ordning. Men i det fallet svarar den offentliga sektorn för av vården, medan motsvarande siffra för tandvård ligger på endast . Vi anser sålunda att allmäntjänstgöring skall kunna ske också hos privatpraktiserande tandläkare. 1975/76: 41 Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att förslag till ny utformning av ersättningssystemet inom tandvårdsförsäkringen underställs prövning, 2. att hos regeringen begära förslag syftande till att endast väsentligt högre beräknade behandlingskostnader än nu gällande . skall kräva förhandsprövning i enlighet med vad i motionen anförs, 3. att hos regeringen uttala att möjligheter till allmäntjänstgöring även hos privatpraktiserande tandläkare och inte enbart inom folktandvården bör övervägas i samband med utarbetandet av det aviserade förslaget till omläggning av grundutbildningen till tandläkare. . NISSER (m) HANS NYHAGE (m)
mot · FZ0242 · 1975-11-10 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:44 med förslag till vissa bestämmelser om den allmänna tandvårdsförsäkringen I propositionen 1975/76:44 redovisas ett förslag till omläggning av studieordningen för tandläkarnas grundutbildning. Detta förslag innebär att vid slutet av utbildningen inplaceras en ettårig obligatorisk allmäntjänstgöring inom folktandvården. Detta förslag har utarbetats av och universitetskanslersämbetet utan att några av de direkt berörda och sakkunniga instanserna getts möjlighet att yttra sig. har framhållit att snabbehandlingen inom ämbetet har omöjliggjort hörande av de odontologiska fakulteterna och att man förutsatt att remissbehandling i vanlig ordning skall ske. Av propositionen framgår emellertid att ingen som helst remissbehandling föregått framläggandet av förslaget. Det är enligt min mening mycket otillfredsställande att en radikal omläggning av studieordningen för tandläkarstuderande föreslås genomförd utan att vare sig de som skall sköta utbildningen eller de som skall genomgå utbildningen fått yttra sig över förslaget. Att forcera fram en helt ny studieordning, innefattande tjänstgöringsplikt inom folktandvården för dem som redan påbörjat sin utbildning utan att inhämta deras mening, borde således vara uteslutet. I propositionen sägs att förslaget om allmäntjänstgöring bör genomföras - dock utan att någon tidpunkt angetts för ikraftträdandet. och ges dock i uppdrag att möjligt förverkliga systemet med allmäntjänstgöring för tandläkare. Detta innebär att det nya systemet kan komma att tillämpas även på personer som redan studerar vid tandläkarhögskolorna/odontologiska fakulteterna. Det kan inte vara rimligt att den som påbörjat sina studier på vissa premisser under pågående utbildning skall få sin studieordning drastiskt förändrad. Det nya förslaget bör därför under inga omständigheter tillämpas på dem som studerar inom tandläkarutbildningen. Därmed ges också möjlighet till en grundligare beredning av frågan om allmäntjänstgöring för tandläkare och till inhämtande av synpunkter från olika berörda och sakkunniga, vilket försummats. Jag vill tillfoga att det är ett viktigt rättssäkerhetskrav att studieplaner icke ändras under pågående studier på ett sådant sätt att förutsättningarna för studiernas genomförande därigenom försvåras. 1975/76: 42 Med anledning av vad jag ovan anfört hemställer jag att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidpunkten för genomförandet av en allmäntjänstgöring för tandläkare.