mot · FY02257 · 1975-01-20 00:00:00 — av i m. fl. om vidgad rätt till kommunalt bostadstillägg för pensionärer. 800 000 pensionärer har kommunalt bostadstillägg. Kommunernas samlade utgifter för dessa är 1 550 miljoner (Budgetpropositionen, bilaga 7). Dessa siffror ger vid handen att tilläggen är av stor betydelse för mångå pensionärer som har små sidoinkomster och ingen eller liten ATP-pension. Denna grupp är en stor låglönegrupp, och det är rimligt att åtgärder vidtas för att förbättra deras ställning i med snabbt stigande kostnader. Detta gäller inte minst bostadskostnaderna, som på grund av de stegrade bränslepriserna stigit kraftigt. Dessa har medfört en mycket besvärande situation för pensionärer med låga inkomster. De kommunala bostadstilläggen hör till de inkomstprövade pensionsförmånerna, och fastställer grunderna för denna inkomstprövning. För de pensionärer som har sidoinkomster börjar de kommunala bostadstilläggen avtrappas vid en sidoinkomst som överstiger för ensam pensionär . och för makar . Dessa beloppsgränser fastställdes . Genom beslut vid riksdag har avtrappningsreglerna ändrats så att kommunala bostadstillägg fr. o. m. skall reduceras med en tredjedel av den pensionsberättigades årsinkomst i vad den överstiger dessa årsinkomstgränser. Därjämte medges vid beskattningen ett extra avdrag av . den pensionär, vars till statlig inkomstskatt taxerade inkomst inte överstiger . Dessa båda saker innebär i och för sig en standardförbättring. Någon höjning av de inkomstgränser vid vilka bostadstillägget reduceras har emellertid ej skett sedan de fastställdes . Det förtjänar då att framhållas att sedan denna tidpunkt en kraftig höjning av levnadskostnadsindex ägt rum på grund av inflationen. Detta kan enklast åskådliggöras om man tar i betraktande den höjning av basbeloppet som ägt rum under dessa år. Enligt vår uppfattning bör en uppräkning av de reduceringsfria inkomstbeloppen ske, så att förmånernas värde i detta avseende återställes. En höjning av de fria inkomstbeloppen till . för ensamstående och . för makar skulle medföra en välbehövlig förbättring för pensionärer med sidoinkomster och bidra till att eliminera en del besvärande marginaleffekter, som samtidig reducering av inkomstförmån och beskattning kan medföra. Då kommunerna har att svara för kostnaderna för bostadstilläggen kommer en sådan höjning av de reduceringsfria inkomstbeloppen att medföra höjda kostnader för kommunerna. Kommunerna bör kompenseras för detta. Enligt vår mening finns skäl för att staten övertar en stor del av kostnaderna för bostadstilläggen. Reglerna för bostadstillägget varierar starkt mellan olika kommuner. varierade tilläggets maximibelopp för ensamstående pensionär mellan /år och /år. Det är otillfredsställande att denna förmån, som tillsammans med folkpension skall säkerställa en god bostadsstandard för pensionärerna, i så stor utsträckning varierar med bostadsorten. Kommuner med svagt skatteunderlag och med ett stort antal pensionärer har svårt att ge sådana bostadstillägg som vore önskvärda från rättvisesynpunkt. Vid jämförelse med de statskommunala bostadstilläggen som kan utgå till ensamstående utan barn, ter sig orättvisorna ännu större. De statskommunala tilläggen börjar avtrappas vid en inkomst överstigande . riksdag begärde, efter motioner från bl. a. folkpartihåll, en översyn av reglerna för bostadstilläggen, bl. a. mot bakgrund av den orättvisa för pensionärerna som uppkom vid införandet av det nya statskommunala bostadstillägget till hushåll utan barn. Denna översyn bör leda till ett förmånligare bostadsstöd för pensionärer och handikappade, bl. a. genom att staten tar på sig en stor del av kostnaderna för de kommunala bostadstilläggen. Med hänvisning till det anförda hemställes att begär förslag till höjning av de inkomstgränser vid vilka de kommunala bostadstilläggen börjar avtrappas.