mot · FY02355 · 1975-01-01 00:00:00 — om en professur i klinisk virologi vid . har äskat en lärartjänst för ämnet virologi, alternativt klinisk virologi. Från och med /60 har äskandet upptagit en professur, vilken /68 av medicinska fakulteten angivits vara mycket angelägen. som förflutit sedan första gången upptog lärarbefattning i virologi i sitt äskande har lärartjänster i ämnet inrättats vid Lunds och . I avvaktan på tjänstens inrättande har undervisningen och forskningen i virologi ombesörjts av överläkaren vid kliniskt-virologiska avdelningen vid stads laboratorium docent . Tillsättning av överläkartjänsten 1960 skedde enligt förfarande för tillsättning av professur, med avsikt att överläkarbefattningen skulle kunna kombineras med akademisk tjänst. När den medicinska mikrobiologin 1960-1961 överflyttades till nya lokaler i , reserverades ett våningsplan för undervisning och forskning i virologi i det virologiska annexet. Detta våningsplan hade planerats speciellt för denna verksamhet. Lokalerna hade emellertid inte utrustats, beroende på att professur i virologi inte fanns vid universitets medicinska fakultet. Betydelsen av virologisk grundforskning och tillämpad virologi är väl dokumenterad. karakteriserades virologin av utvecklingen inom virologisk diagnostik, epidemiologiska utredningar och framställning av vaccin mot virussjukdomar, vilket allt ledde till att folksjukdomar av typ smittkoppor, gula febern och poliomyelit kunde bringas under kontroll och i många länder utrotas. inriktades den virologiska grundforskningen på studium av de processer som virus vid infektioner initierar i celler och fick alltså en molekylärbiologisk inriktning. Virologins inriktning på molekylära processer har medfört att den i stor utsträckning fått karaktären av en tvärvetenskaplig forskningsgren med betydelse för biokemi, genetik, cellbiologi, immunologi m. m. har problem, såsom uppkomsten av de virusbetingade tumörsjukdomarna och framställning av kemoterapeutika mot virussjukdomar, kommit att bli högt prioriterade arbetsområden. Den mer kliniskt inriktade virologin har bl. a. kommit att bearbeta problem berörande etiologi och patogenes vid tumörsjukdomar, kroniska nervsjukdomar och utvecklingssjukdomar, som är betingade av infektioner i fosterlivet eller den tidiga barndomen. Dessa liksom andra forskningsområden har lett till ett mer accentuerat behov av den kliniskt inriktade virologin. Den virologiska forskningen i har fätt en alltmer växande omfattning och resulterat i flera akademiska avhandlingar och ett avsevärt antal publicerade vetenskapliga arbeten. Forskningen har finansierats anslagsvägen med forskningsanslag från statens medicinska forskningsråd med flera fonder. Anslagsmedlen har emellertid endast räckt till att avlöna anställd teknisk personal och använts för att bekosta förbrukningsmaterial. Från medicinska fakulteten har ett mindre driftsanslag erhållits. I avsaknad av en klinisk virologisk universitetsinstitution har det bl. a. blivit nödvändigt att låna och utnyttja befintlig apparatur vid de kommunala bakteriologiska och virologiska avdelningarna. Eftersom denna apparatur redan är hårt belastad av avdelningarnas eget arbete, har den virologiska forskningen blivit menligt tillbakasatt. Av särskild betydelse för forskningen har det nära samarbetet med den kommunala avdelningen för klinisk virologi varit. Det är uppenbart att utan detta samarbete skulle någon undervisning och forskning med lokala lärarkrafter inte ha förekommit i . Det kan emellertid inte vara skäligt att ytterligare förlänga detta provisorium för virologisk undervisning och forskning, vilket avsaknaden av professuren i virologi nödvändiggjort och som utnyttjats . har forskningsverksamheten på virologiska avdelningen varit inriktad på infektioner i centrala nervsystemet. Virusinfektionernas betydelse för sjukdomstillstånd i centrala nervsystemet har studerats experimentellt och kliniskt, ofta i samarbete med andra discipliner, t. ex. neuropatologi och neurofarmakologi. Av virus som orsakar infektion i centrala nervsystemet har särskilt herpesgruppen och poxvirusgruppen undersökts virologiskt och biokemiskt - delvis i samarbete med kemiska institutionen. Sambandet infektion-klinik har studerats virologiskt och immunologiskt i olika arbeten, som delvis utförts gemensamt med infektionskliniken, allergologiska kliniken samt bekteriologiska och immunologiska avdelningarna inom . Undervisningen i virologi för medicine studerande meddelas inom ramen för undervisningen i allmän bakteriologi och klinisk bakteriologi. Undervisningen i virologi utgör vid samtliga lärosäten ungefär en tredjedel av undervisningen i medicinsk mikrobiologi. Prekliniskt och kliniskt uppgår antalet föreläsningar och demonstrationer för medicine studerande till 105 respektive . Därtill meddelas föreläsningar för tandläkarstuderande. Föreläsningar i virologi för mikrobiologistuderande vid naturvetenskapliga fakultet har även givits. Forskarhandledning ges åt sex doktorander. En av utbildningslinjerna i ämnesområdet medicinsk mikrobiologi avser forskarutbildning i virologi. Utbildningen omfattar såväl separata kurser inom avgränsade speciella forskningsområden som mer allsidigt upplagda kurser avseende virologisk metodik, målsättning och kliniska tillämpningar. För att kunna realisera den planerade forskarutbildningen måste den vi rologiska avdelningen tilldelas adekvat avpassande resurser i form av lärartimmar och utrustning. Klinisk virologi ingår som en medicinsk specialitet. I enlighet med direktiv från vidareutbildning finns därför en specialistutbildning i klinisk virologi, som till del är gemensam för de nordiska ländernas läkare. Kursverksamhet, som är del av vidareutbildningen i virologi, är förlagd till . Svårigheterna att utan en statlig lärartjänst bedriva virologisk forskning, som är av stor betydelse för bl. a. sjukvården och dess ekonomi, samt ombesörja den omfattande undervisning i ämnet, varom det här är fråga, har efter hand blivit alltmer accentuerade och vållar avsevärda problem. Det är därför angeläget att vid inrättas en professur i klinisk virologi, som bör förenas med överläkarbefattningen vid virologiska avdelningen vid stads laboratorium, med docent som förste innehavare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om inrättande vid från och med /76 av en professur i klinisk virologi med docent som förste innehavare. () () 1* 1975.