mot · FY021784 · 1975-01-27 00:00:00 — av i och om den fysiska riksplaneringen. I de flesta av landets kommuner pågår f. n. ett mycket intensivt planeringsarbete. I vad gäller markanvändningen sker detta dels inom ramen för den fysiska riksplaneringen, dels genom det översiktliga planeringsarbete som initieras bl. a. genom upprättandet av s. k. kommunöversikter. Formerna för den slutgiltiga regleringen av olika intressekonflikter i den fysiska riksplaneringen behandlas f. n. i samband med den översyn som pågår av bygglagstift ningen. Redan innan denna översyn är klar kommer dock ett ambitiöst planeringsprogram att till större delen ha genomförts i de flesta av landets kommuner. De allmänna riktlinjer som gäller för denna planering förtjänar alltså redan nu en viss uppmärksamhet och översyn från sida. Detta gäller inte minst frågan om att för framtida generationer trygga försörjningen av jordbruks- och skogsprodukter genom att tillse att för sådan produktion lämplig mark inte tas i anspråk för andra ändamål. För vårt land gäller det förhållandet att stora möjligheter föreligger att lokalisera samhällsbyggandet till andra än de för jord- och skogsbruket mest värdefulla markerna. Redovisningen av jordbrukets intressen i planering Många av de planer som presenteras är ofta produkter av de utvecklingsambitioner som fanns . Med den syn man då hade på jordbrukspolitiken, liksom den ensidiga inriktning på byggande som gällande bygglagstiftning ännu har, är det inte särskilt förvånande att intresset för bevarande av åkermarken så ofta får vika för andra intressen. Den fysiska riksplaneringen har under programskedet haft en stark inriktning på bevarande av naturresurserna för landskapsvårdens och det rörliga friluftslivets intressen. Hushållningsaspekterna i egentlig betydelse - dvs. både produktion, tillvaratagande och bevarande - har därför enligt vår uppfattning blivit otillräckligt beaktade. Detta har bl. a. lett till att konflikterna om den produktiva odlingsmarken blivit bristfälligt redovisade. En annan anledning härtill är att lantbrukets intressen varit bristfälligt redovisade i det centralt utarbetade planeringsunderlaget. I många av de planer som presenteras grundas mark redovisningarna på den markinventering som gjordes på grundval av målsättningar för jordbrukspolitiken. Enligt denna skulle produktionen krympas, och in emot en tredjedel av landets åkerareal skulle läggas igen. 1 många planer saknas t. o. m. redovisningen av de areella näringarnas intressen. Lantbruksstyrelsen har utfärdat nya anvisningar för redovisningen av jordbrukets intressen i översiktlig planering. Denna redovisning skall ske i två etapper, dels i översiktliga former för länet som helhet, dels i större skala för varje kommun för sig. I många län har arbetet med denna redovisning redan påbörjats. De yttre förutsättningarna för en bättre redovisning av jordbrukets intressen i planeringssammanhang har därmed förbättrats. Med hänsyn till det omfattande planeringsarbete som redan pågår ute i kommunerna är det angeläget att redovisningsarbetet bedrivs med största skyndsamhet. Detta gäller inte minst dess andra etapp, som är avsedd att ge ett för kommunerna direkt anpassat planeringsunderlag. bör i ett uttalande ge denna målsättning till känna. Beträffande inriktningen av denna redovisning bör också uttalas att de långsiktiga hushållningsaspekterna tillmäts största betydelse, även om de inte alltid kan mätas i samma termer som kortsiktiga lönsamhetskalkyler för exploatering. Ett sådant betraktelsesätt underlättas i vårt land genom att en relativt liten andel, ca 8 96, av den totala arealen är odlad. Goda möjligheter föreligger därför som regel för en alternativ lokalisering av samhällsbyggande och vägar m. m. Likaså bör näringspolitiska värderingar av lantbrukets betydelse för det lokala sysselsättnings- och serviceunderlaget kunna vägas in i bedömningen av vilka arealer som bör skyddas mot exploatering förandra ändamål. Sådana, här ovan angivna kriterier, bör alltså gå före kortsiktiga strukturkriterier vilka med jordbrukspolitiska medel som regel lätt kan rättas till. Enligt ett uttalande av jordbruksutskottet skall högvärdig inte tas i anspråk för samhällsbyggande, om en från samhällets synpunkt likvärdig lösning kan åstadkommas på annan för jordbruket mindre värdefull mark. Detta uttalande gäller alltjämt och har understrukits i samband med beslut om fysisk riksplanering. Även i övrigt har statsmakterna - bl. a. företrädare för regeringen - gjort uttalanden av innebörd att någon ytterligare nedläggning av inte bör ske. Med hänsyn till de ändringar som gjorts på bygglagstiftningens område bör detta uttalande nu tolkas så att intresset av att bevara produktiv klart går före intresset att exploatera sådan mark för andra ändamål, t. ex. samhällsutbyggnad, vägar och fritidsbebyggelse. I enlighet med vad ovan anförts (p.l) bör också uttalas att de långsiktiga hushållningsaspekterna bör tillmätas särskilt stor vikt, t. ex. gentemot kortsiktiga lönsamhetskriterier, när fråga uppkommer om att ta jordbruksmark i anspråk för exploatering för annat ändamål. Likaså bör i detta sammanhang framhållas att det rörliga friluftslivet bör planeras så, att det inte behöver inkräkta på en normal jord- och skogsbruksproduktion. Även här gäller i hög grad att landets yta är så stor i förhållande till antalet invånare att dessa verksamheter genom en omsorgsfull planering normalt inte behöver inkräkta på varandra. Genom ett sådant uttalande skulle bl. a. en motsvarighet till vad uttalat om bevarande av erhållas även för den produktiva skogsmarken, vilken ofta berörs när det gäller planeringen för det rörliga friluftslivet. uttalanden i nämnda avseenden bör alltså kompletteras i ovan angiven riktning. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att beslutar 1. att uttala att redovisningen av jordbrukets intressen i den fysiska riksplaneringen skyndsamt bör genomföras enligt de riktlinjer som anförs i motionen, 2. att komplettera nuvarande riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för lösning av konflikter mellan jordbruksintressen samt krav på tätbebyggelse och därmed sammanhängande anordningar, fritidsbebyggelse och rekreationsområden, i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()