mot · FY02832 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. Underslutet av bildades en folkhögskola i externatform genom . Skolan fyllde ett behov inom ramen för den fria bildningsverksamheten i . I samband med tillkomsten av i gick folkhögskola, eller , som den då kallades, in med ämneskurser under . Externatformen bibehölls, och undervisningen bedrevs som fristående ämneskurser. Fusionen medförde möjlig statsfinansiering av kurserna genom den etablerade skolans huvudmannaskap. Från en i början blygsam start har byggts ut och kommit att fylla ett växande behov inom den aktuella vuxenundervisningen i vårt land. omfattar verksamheten vid den större delen av Nordiska folkhögskolans totala studieaktivitet. Barnet har vuxit över huvudet på modern. Genom den öppna formen och inriktningen på erfarenhetsmässigt riktigt utformad vuxenundervisning i god folkhögskoletradition har skolan kommit att bli livligt uppskattad i med omnejd, vilket visar sig i den relativt höga rekryteringsnivån. Skolan erbjuder ett hyggligt alternativ för dem som av sociala eller andra skäl inte har eller har haft möjlighet att genomföra studier i en rak och konventionell studiegångn genom gymnasium-högskola-universitet, men också för stadsungdom som genom förvärvsliv och/eller engagemang i intresseorganisationer har svårighet att genomföra studier i internat vid folkhögskoleenheter på landsbygden. Skolan arbetar med treåriga, allmänna folkhögskolekurser för heltidsstuderande enligt stadgan . omfattar dessa kurserdrygt 100 elever/år. Vuxenstudieinslaget är betydande, eftersom närmare hälften av de studerande är . Till varje elevplats anmäler sig i regel också minst fyra sökande. På försök bedriver skolan också fritidsledareutbildning enligt i den s. k. . Denna utbildning omfattar ca 60 elever/år och har blivit så livligt eftersökt att ett tiotal sökanden anmäler sig till varje ledig plats. Också detta kan sägas vara ett viktigt vuxenstudieinslag, eftersom eleverna härtill merän i regel är fyllda . Slutligen deltar drygt 200 elever i kortkurser av varierande slag, ofta i samverkan med studieförbunden i . Av det sagda framgår att verksamheten vid skolan är betydande och att den till omfånget tillhör landets största, men också att skolan är expansiv och att dess betydelse inom ramen för aktiva vuxenstudier i vårt land kan väntas växa ytterligare. Den uppskattning som kommit skolan till del i omfattas också av stadens myndigheter, vilka upplever skolan som ett betydelsefullt komplement till de övriga vuxenundervisningsresurserna inom förvaltningsområdet . Ekonomiskt stöder därför också skolan genom med huvudmannen upprättat avtal, innebärande att svarar för de kostnader som ej täcks genom statsbidragsmedel. Genom beslut i ställde kommunen också i utsikt att ta på sig huvudmannaskapet för , därest denna skulle bli självständig skolenhet med egen förvaltning, vilket länge varit skolans uttalade önskan. Detta innebär dels att förbinder sig att svara för med skolans verksamhet icke statsbidragsberättigade kostnader, dels att styrelsen för kommer att ges en form som överensstämmer med § 3 i folkhögskolestadgan. Då skolan på detta sätt vunnit fäste uppstår frågan om vidare möjligheter att organisera en effektivare framtidsplanering i rapport med förändrade krav och elev-samhällsintressen. Inom ramen för aktivitet som filial till låter sig detta givetvis inte ske på samma sätt som om skolan vore en självständig enhet med den existenstrygghet och möjlighet till insyn, inflytande, egenadministration och egetansvar som detta skulle innebära för elever, lärare och skolledning. Det har därför varit ett önskemål inom skolan och i att skulle få sjävständig status, vilket också framförts till berörda myndigheter. I skrivelse till regeringen tillstyrker också SÖ en sådan ställning förskolan. Olyckligtvis har emellertid framställningen kommit att knytas till en eventuell fusion mellan och Nordiska akademin i . Genom en sådan sammanslagning skulle komma att bli utan huvudman och dess verksamhet hotas av formella skäl. Alldeles oavsett ett sådant läge är det emellertid av största vikt för skolans framtida utveckling och möjligheter att utforma sig i takt med framväxande behov att den får status som självständig skolenhet. Inte heller har detta behov något samband med nu sittande folkhögskoleutredning. Behovet är tvärtom förankrat i skolans egen pågå ende och framtida verksamhet som en (i praktiken men inte formellt) av landets största och mest aktiva folkhögskolor. Praktiskt har skolan också både erfarenheter, lärarresurser och tillbaka också betryggande lokalresurser, tillräckliga att kunna överta enheten självständigt. De framräknade kostnadsökningarna i sammanhanget understiger och bör ses som marginella i relation till den samhällsnytta och de utvecklingsmöjligheter som ett bifall till skolans framställning skulle innebära. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen - oavsett sittande folkhögskoleutredning och eventuell fusion mellan och Nordiska akademin i men på övrigt föreliggande omständigheter - tillstyrker att den kursverksamhet som nu bedriver i organiseras som självständig folkhögskola med som huvudman. PER () i