mot · FY02828 · 1975-01-24 00:00:00 — om en parlamentarisk referensgrupp till projekt utvärdering, MUT. inrättades inom en gemensam undervisningavdelning för hela skolan, avdelning S. I samband därmed inleddes arbetet inom projektet utvärdering, MUT. tillkom föratt inom den nya avdelningen samordna arbetet med att klarare precisera skolans mål samt att finna bättre metoder för utvärderingen av skolans verksamhet. Projektets ledningsgrupp skulle också fungera som samordnande organ för läroplansuppföljningen för och gymnasieskolan. Till knöts en referensgrupp med representanter för bl. a. myndigheter och arbetsmarknadsorganisationer. Under en första etapp inriktades MUT-arbetet på en kartläggning av skolansaktuella problem på grundval av bl. a. enkäter, inspektörsrapporter m. m. Från denna utgångspunkt skisserades åtgärdsprogram för respektive gymnasieskolan. Materialet sammanställdes i en debattpromemoria, som sedan sändes ut på remiss. Avsikten var att detta skulle komma att utgöra grunden för utformningen av ett utvecklingsprogram för skolan. Liknande programarbete sker jämsides inom övriga bevakningsområden. Den andra etappen i MUT-arbetet inriktas på uppgiften att klarare precisera skolans mål. En sådan precisering har inom SÖ bedömts som angelägen främst av pedagogiska skäl. En undervisning som bedrivs mot klarare preciserade mål anses kunna ge bättre resultat och upplevs som mera meningsfull. Många lärare anser det vara svårt att förena skolans övergripande mål med de speciella ämnesmålen. Målarbetet bör enligt MUT kunna leda till att de övergripande målen bättre förs samman med ämnesmålen och därvid görs mera konkreta och gripbara. En alltför stor grupp elever synes lämna skolan med bristande basfärdigheter och baskunskaper. En klarare precisering av dessa och anvisningar om hur man steg för steg kan bygga upp den nödvändiga grunden för fortsatta studier ses därför som något mycket angeläget. Både lärare och elever upplever stoffträngseln i vissa ämnen som stor och ofta pressande. Målpreciseringen anses kunna leda till förslag om stegvis prioritering av stoflfömråden och därmed till bättre uppbyggda kontinuerliga studiegångar. En ökad målprecisering anses vidare kunna ge en säkrare grund för en utvärdering av såväl skolsystemet som helhet som avgränsade delar därav. Även den enskilde elevens arbete anses med en ökad målprecisering bättre kunna utvärderas, vilket i sin tur kunde ge läraren ett säkrare underlag för betygsättningen. Det framstår mot den ovan beskrivna bakgrunden som uppenbart att arbetet inom är utomordentligt viktigt och kan få stor betydelse för den framtida utvecklingen av skolan. Det har i det här sammanhanget från visst lärarhåll uttalats farhågor för att arbetet kan leda till en fastare uppläggning av undervisningen, vilket skulle begränsa lärarnas möjligheter till självständig uppläggning. Från andra hålla har framförts oro över att målbestämning skulle komma att förhindra en individualisering av inlärningen. En ökad insyn i detta viktiga projekt inom är därför angelägen. En lämplig lösning är att det till MUT knyts en parlamentariskt sammansatt referensgrupp med uppgift att löpande följa arbetet inom projektet. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att det till projekt utvärdering, MUT, knyts en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. () ()