mot · FY021624 · 1975-01-27 00:00:00 — om lagstiftning mot kärnkraftverk, m. m. satsar stora summor på att bygga ut kärnkraften efter samma ambitiösa program som kraftbolagen ursprungligen beräknat. Inga inskränkningar har gjorts. Man har aldrig tänkt sig mer än elva aggregat för 1970-talet. Organisationen av eldistribution och elproduktion håller på att förändras för att passa atomkraften. Detta beräknas, enligt direktiven till elutredning, kosta . Vi köper anrikat uran för miljardbelopp i utlandsvaluta för att driva kärnkraftverken fram . Vi håller på att dras in i atomkraftsamarbete i oljeklubben och marknadsför reaktorer utomlands. Atomindustrin räknar sig själv i annonser som en expanderande industri och anställer folk därefter. För vaije dag som går binds vi hårdare till en energiteknik, som allt fler inte vill ha. Kan kärnkraftens problem någonsin lösas? Kärnkraftens miljö-och säkerhetsproblem kan aldrig lösas tillfredsställande, därför att atomklyvning i kraftverk med naturnödvändighet innebär att stora mängder radioaktivitet bildas och måste hållas isolerad i hundratals och tusentals år. Alla mänskliga konstruktioner kan gå sönder. Samtliga moment i de teoretiskt möjliga lösningar som kan komma att uppfinnas kommer inte att fungera praktiskt i en värld med ofullkomliga människor. Inte ens avfallshanteringens första led, som ansetts lösta, tycks fungera i praktiken. Ingen upparbetningsanläggning är i funktion i och också Windscale i har stängts. Har man kunskap för att bygga atomkraftverk kan man också spränga atombomber, den kopplingen går inte att komma ifrån. Med kärnkraften sprids kärnvapen till fler länder. Dessutom skapar kärnkraften ett centraliserat samhälle med stora monopolföretag. har påpekat: Kommer kärnenergi till allmänt bruk ställs stora krav på det säkerhetspolitiska systemet (i Vad kan vi vänta oss ?, s. 24). När som helst kan den olycka inträffa som skulle kunna radiaksmitta mycket stora delar av landet och göra dem obeboeliga för århundraden. Sakkunniga förnekar inte sanningen i detta påstående, även om en del anser att sannolikheten för att det skall inträffa är liten. Däremot har vi inga belägg för att ett stopp för kärnkraften skulle innebära de stora skakningar i samhället som har anförts i debatten. Vi bör välja ett bättre energisystem Kärnkraftens energinetto har börjat ifrågasättas. Att den kommer att ge billig el tror ingen längre. Kärnkraftverken är opålitliga el-leverantörer: ibland fungerar de, ibland inte. Vi är inte beroende av kärnkraften . Ingen anser att man borde ha fortsatt och tagit i drift, därför att vi satsat ca . där, när den atomkraftstekniken visade sig vara en återvändsgränd. Enligt generaldirektör , , räknar man med att ca . kommer att användas i landet för energiproduktion och följ dinvesteringar. Det är oklokt att satsa så mycket för att bygga upp ett felaktigt energisystem, baserat på kärnkraft. Vårt mål bör vara ett resursbevarande, tekniskt högutvecklat samhälle. Det finns alternativ redan nu till kärnkraften: 1974 visade vi att det går att spara om man vet varför och anser skälet viktigt. Energikonsumtionen sjönk med . Av de summor som beräknas till kärnkraften och dess följdinvesteringar bör en stor del utan tidsspillan användas för att bygga upp energibesparande system för uppvärmning och inom industriprocesserna, bl. a. bör spillvärmen utnyttjas. Lån och bidrag gör att dessa system kan efterfrågas och människor kan få arbete med dem. Enighet råder om att vi så fort som möjligt bör göra oss oberoende av olja. En gradvis omfördelning av skattetrycket från skatt på arbete till skatt på energi och råvaror bör övervägas. Det energisystem som håller för framtiden är baserat på kretsloppsresurserna, dvs. de energiflöden som ständigt förnyas. Forskning och utveckling och produktion av sådana energiutvinningsanordningar bör utan tidsspillan stödjas, så länge det behövs, lika kraftigt som man nu stödjer atomtekniken. Enligt , STU, preliminära beräkningar kan vindkraften ensam ge upp till 25 TWt/år. Det motsvarar över fem kärnkraftverk. Den omstrukturering av energiproduktionen som ett stopp för kärnkraften och ett beslut att successivt trappa ned oljekonsumtionen innebär, borde skapa fler arbetstillfällen än vad vi nu har inom denna sektor. har ansvaret för energipolitiken. Det måste vara en fördel för industrin att få klara riktlinjer . Framtiden är alltid oviss. Enligt min uppfattning är sannolikheten för en god framtid större utan kärnkraft än med. Omställningen blir svårare ju längre vi dröjer. Samhället bör aktivt medverka till att underlätta omställningen för alla som berörs. Detta garanterar att ingen skall behöva sakna arbete. Med hänvisning till vad som anförts hemställes 1. att utfärda en lag om förbud att driva och tillverka kärnkraftverk samt komponenter till kärnkraftverk, 2. att hos regeringen anhålla om förslag till ett program för en successiv nedtrappning av oljekonsumtionen, 3. att för /76 anslå medel till energibesparande system och energiproduktion som utnyttjar kretsloppsresurscrna samt forskning och utveckling av dessa energikällor i samma storleksordning som förra budgetåret anslagits till kärnkraften. GOTAB 75 8825 S 1975