mot · FY02954 · 1975-01-23 00:00:00 — om etablering av ett industricentrum i . är ett av de län där omfattande samhälleliga insatser fordras för att ett tillräckligt antal nya arbetstillfällen skall skapas. Bortsett från har länets befolkning under en följd av år minskat. För att sysselsättningsgraden i skall nå upp till riksgenomsnittet behövs inte mindre än 8 000 nya arbetstillfällen. Länets minsta kommun, , klassificerad som regionalt centrum, är ett område som drabbats synnerligen hårt av befolkningsminskning. Kommunen hade 1960 drygt 19 000 invånare, men 1970 hade befolkningstalet nedgått till ungefär 15 000 och utgjorde endast drygt 14 000. Förutom minskningen av sysselsättningstillfällen inom jord- och skogsbruk har specifika förhållanden i kommunens näringslivsstruktur bidragit till den negativa befolkningsutvecklingen . Genom sitt läge har kommit att utgöra en betydande jämvägsknutpunkt, och har varit den dominerande arbetsgivaren på orten. De synnerligen kraftiga rationaliseringar som verket genomförde drabbade därigenom förhållandevis hårt. Till detta kom att även kommunens näst största arbetsgivare, tillika kommunens största industriföretag, genomförde betydande personalinskränkningar under samma decennium. Industrialiseringsgraden är fortfarande låg i kommunen. Av den förvärvsarbetande befolkningen var 1965 verksamma inom industrin. 1970 hade denna andel ökat till . Ökningen var dock alldeles för liten för att i erforderlig utsträckning kompensera bortfallet av sysselsättningstillfällen inom andra näringsgrenar. Skall underlaget för fortsatt samhällsservice, t. ex. gymnasieskola, bevaras i måste befolkningsminskningen stoppas upp. För att lyckas med detta måste nya sysselsättningstillfällen skapas, och en kraftig utbyggnad av den industriella sektorn, helst genom arbetsintensiva verksamheter, är därför nödvändig. tillsatte kommun och gemensamt en kommitté för utredning av industriförutsättningar m. m. inom kommunen. Mot bakgrund av utvecklingen i och prognoser för återstoden av detta årtionde fastslog utredningen nödvändigheten av att nya verksamheter tillkommer för att hejda en fortsatt befolkningsavtappning. Kommittén konstaterade att det stod helt klart att nya industriföretag måste tillföras kom Man ville därför starkt förorda att ett statligt industricentrum uppförs i . De speciella fördelama med ett statligt industricentrum ansåg kommittén vara att detta skulle innebära att flexibla industrilokaler genom statliga engagemang uppförs, vilka snabbt kan ställas till nyetablerande företags disposition till rimliga kostnader. Dessutom erhålls också medverkan från den statliga administration som har att kanalisera lokaliseringsobjekt till industricentraorter. Liksom tidigare kan också regionala resurser påräknas som komplement lill den företagsuppsökande verksamhet som Stiftelsen Industricentrum kommer att bedriva. fattade ett principbeslut om att industricentra i en första etapp försöksvis skulle uppföras i och . Frågan om fortsatt utbyggnad på andra orter skulle prövas först sedan erfarenheter vunnits av den första utbyggnadsetappen. Med detta principbeslut som utgångspunkt behandlade riksdag frågor rörande utformningen av industricentra, huvudmannaskapet, organisationsformen och finansieringen av verksamheten. har industricentra endast byggts i och . Dessa centra färdigställdes . Den hittillsvarande ökningen av antalet arbetstillfällen genom industricentras tillkomst beräknas i uppgå till ca 100 och i till ca 50.1 tillkommer en indirekt effekt på sysselsättningen genom att ett företag i industricentrumet använder sig av produkter från ett annat Lyckseleföretag. Enligt riksdagsbeslutet skulle ställning till frågan i vilka orter en eventuell fortsatt utbyggnad av industricentra skulle ske tas först sedan erfarenheterna av den första utbyggnadsetappen föreligger. Det framhölls även att de industricentra som kan komma att upprättas bör lokaliseras till regionala centra inom det inre stödområdet. Industricentra måste betraktas som en intressant stödform för att utveckla näringslivet inom det inre stödområdet. Som helt ny verksamhetsform tar det av naturliga skäl innan den blir känd. Genom att etablering endast skett på två orter kan det sägas vara ett försiktigt utbud i inledningsskedet. Uppenbarligen har en del för industricentra aktuella företag ej varit lämpliga att lokalisera just till någon av dessa båda orter. En etablering av ett industricentrum på ytterligare någon ort skulle innebära att industricentra får flera alternativa orter att erbjuda företagen, vilket vore en fördel för verksamheten. Vissa erfarenheter har erhållits och under detta år bör beslut om byggande av ytterligare ett industricentrum eller flera industricentra fattas. är i så fall en ort som bör vara synnerligen lämplig och som uppfyller kravet i riksdagsbeslutet att industricentra bör lokaliseras till regionala centra inom det inre stödområdet. I vad gäller centralort är den kommersiella och offentliga servicen förhållandevis god, och även kommunikationerna kan anses tillfredsställande. Båda dessa faktorer böra vara en tillgång för ett industricentrum. Med hänsyn till såväl hittillsvarande utveckling som prognoserna för framtiden måste särskilda samhälleliga åtgärder vidtas för att skapa arbetstillfällen där. Etablering av ett industricentrum utgör en av de olika statliga satsningar som lämpligen bör göras för att skall få en breddad näringslivssektor och därmed en mer positiv befolknings- och sysselsättningsutveckling än . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag angående etablering av industricentrum i kommun.