mot · FY022031 · 1975-04-09 00:00:00 — Solenergi kan utnyttjas dels i kraftverk, dels direkt för husuppvärmning. För svenskt vidkommande bör forsknings- och utvecklingsarbetet koncentreras på olika metoder för husuppvärmning. Här finns flera intressanta utvecklingsmöjligheter. Försökshus finns redan, där merparten av energibehoven genom tillvaratagande av solenergin. Det är angeläget att olika metoder för upptagning av solenergi för byggnadsuppvärmning nu prövas i större skala. Organiska bränslen som substitut för olja EPK föreslog ett anslag på 12 milj. kr. under denna rubrik, vilket bl. a. innefattade forskning och utveckling kring torven som energiråvara. Kommittén framhöll emellertid: Vid en låg utbyggnadstakt för kärnkraften ökar behovet av snabba åtgärder för att utnyttja organiska bränslen för såväl värmekraftproduktion som för konvertering till flytande bränslen. Programmet bör då accelereras i den utsträckning som forskningsresurserna tillåter och målet för programmet bör vara uppnått . Industriministern har föreslagit en insats på 30 milj. kr. , vilket är ca 6 miljoner lägre än EPK. Nedprutningen har bl. a. gått ut över framställning av organiska bränslen ur de svenska skiffrarna, vilket enligt vår mening är en rimlig bedömning. Däremot anser vi att ytterligare studier bör göras beträffande torven. De svenska torvtillgångarna är betydande. är också i vissa avseenden en miljövänlig energikälla. Den har låg svavelhalt. Problemen gäller torkningsmetoder etc. samt torvtäkternas inverkan på miljön, främst då inverkan på grundvattenförhållanden. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har framställt om viss försöksverksamhet med eldning av torv i kommunala värmeanläggningar. Det är ännu för tidigt att uttala sig om torven kan ge några betydande tillskott till den svenska energiförsörjningen. Men för att få fart på forskningen och utvecklingsarbetet bör regeringen tillse att torvfrågorna ägnas särskild uppmärksamhet i det kommande arbetet. Resurser bör satsas för att snabbt arbeta fram underlag för vidare utvecklingsarbete. Vi föreslår därför att ovannämnda forskningsområde ges ett anslag på 12 milj. kr. för /76 och att behovet för treårsperioden sättes till totalt 36 milj. kr. De således ökade resurserna bör utnyttjas för torvforskningen. Nya system för förbränning och förgasning av organiska bränslen bör främjas. Teknik av intresse i detta fall är t. ex. förbränning i fluidiserad bädd. Den ger betydande fördelar genom att olika slags bränslen kan utnyttjas och genom att en del miljöfarliga ämnen, t. ex. svavel, kan oskadliggöras i bränslebädden. Den ger också ett gott bränsleutnyttjande. I en ytterligare utveckling av nämnda teknik märks också teknik för konvertering av organiska bränslen till flytande, t. ex. metan 1. Även inhemska bränslen, t. ex. torv och avfall, kan då utnyttjas. Till skillnad från andra energisystem är metoder för förbättrad förbränning och förgasning av organiska bränslen något som kan sättas in snabbt. Detta gäller särskilt förbränningsanläggningar med fluidiserad bädd. Det är oklart om industriministern beräknat tillräckligt statliga stöd för denna verksamhet - inalles anslås 20 milj. kr. för prototyp- och demonstrationsanläggningar, varav dock en betydande del avser andra projekt. bör uppdra åt regeringen att se till att verksamheten med prototyp- och demonstra tionsanläggningar på detta område snabbt kommer i gång. I den mån ytterligare anslag erfordras bör regeringen återkomma med förslag härom. Vi har redan behandlat vissa viktiga forsknings- och utvecklingsfrågor under resp. huvudrubriker (lokalkomfort, olika produktionssystem etc.). Vi skall här ta upp några synpunkter på dels grundforskningen, dels energiforskningens organisation. En väl utvecklad grundforskning är en nödvändig bas för ett framgångsrikt arbete med energi- och miljöfrågor. underströk starkt betydelsen av en bred och allsidig grundforskning. Behovet av ökade medel förgrundforskning inom energiområdet uppskattasav UKÄ till av den årliga ökningen på målinriktad forskning. Detta skulle för nästa budgetår betyda ungefär 11 milj. kr. Industriministern stannar dock för 5 milj. kr., med hänvisning till att fusionsforskningen delvis är grundforskning. Vi anser emellertid att detta ej är tillfredsställande: fusionsforskningen är en ganska speciell verksamhet, och det finns behov av breda insatser. Vi föreslår därför att anvisar 10 milj. kr. till grundforskning inom energiområdet, dvs. en ökning med 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Vi övergår därefter till forskningens organisation. Industriministern föreslår inrättande av en särskild delegation för energiforskning, för den övergripande analysen av FoU-insatser på energiområdet och uppföljning av dessa. Delegationen skall också ha programansvar för allmänna energisystemstudier m. m. Delegationen skall organiseras som en kommitté. Delegationen kommer att få stor betydelse för den översiktliga ledningen av FoU-insatserna. Det är därför angeläget att skapa största möjliga insyn i delegationens arbete. Vi föreslår därför att den ges en parlamentarisk sammansättning. Industriministern föreslår vidare inrättande av en särskild , som skulle knytas till industridepartementet. Enligt vår mening innebär detta en onödig byråkratisering av forsknings- och utvecklingsarbetet. Det synes naturligt att STU ges det främsta programansvaret för frågor som gäller energiproduktionsforskning; därtill kommer att Atomenergi ändå skulle stå utanför det föreslagna systemet. Det får ankomma på den föreslagna delegationen att samordna arbetet. Vi föreslår därför att avslår förslaget om en särskild . Industriministern föreslår att Kärnsäkforsk avvecklas och att ansvaret för forskning om kärnkraftens säkerhetsfrågor övertas av kärnkraftsinspektionen. En sådan ordning kan synas logisk. Men den har vissa klara principiella nackdelar. Det kan således ifrågasättas om det är lämpligt att ett kontrol lerande organ skall ha det direkta ansvaret för forskningen; det kan leda till att forskningen inrättas efter de principer som följs inom inspektionen och att centrala frågeställningar och problem skjuts åt sidan. Det skulle vara bättre om kärnkraftsinspektionen i likhet med strålskyddsinstitutet kunde beställa den forskning den anser sig ha behov av. Som framgår av remissvaren finns det också en del andra problem i sammanhanget, bl. a. ansvaret för forskning rörande kärnkraftens inverkan på miljön. Dessa problem skjuter propositionen framför sig, bl. a. i avvaktan på utredningen om strålskyddsinstitutets framtid. Enligt vår mening är industriministerns förslag inte tillfredsställande. Ansvaret för kärnsäkerhetsforskningen bör tills vidare ligga kvar hos Kärnsäkforsk i avvaktan på att statskontoret får utreda dessa frågor. Det bästa vore att en fristående nämnd får det totala programansvaret för kärnsäkerhetsforskningen. Som vi visat i de föregående avsnitten finns det mycket goda möjligheter att hushålla med energi. Den tidigare utvecklingstrenden för förbrukningen har sannolikt redan brutits. Effekterna av de prisökningar som skett har ännu inte helt slagit igenom. De kommer att ytterligare bromsa ökningstakten i förbrukningen. Hushållningsinsatser av det slag som anges i propositionen medför ytterligare bromsning. De kompletterande förslag vi lagt fram kommer att förstärka dessa insatser. Exakt hur stora besparingar som kan åstadkommas är svårt att bedöma. Tekniska förutsättningar finns uppenbarligen för mycket stora besparingar. Marknadsinstrument som beskattning och stimulanser kan i och för sig utnyttjas för att nå fram till förbrukningsnivåer som är mycket låga, även lägre än dagens. Vilken förbrukningsnivå som anses som lämplig blir närmast ett resultat av avvägningen mellan miljöskyddsönskemål, tekniska önskemål, ekonomiska restriktioner och önskemålet att göra övergången till det energisnåla samhället störningsfri. Här finns således utrymme för varierande bedömningar. Vi har dessutom att ta hänsyn till redan fattade beslut om utbyggnad i produktionsanläggningar. Mot denna bakgrund avstår vi från att lägga fram energibalanser i denna motion. Vi har dock på en del punkter en bedömning som skiljer sig från regeringens. Vi har således en högre ambition än regeringen när det gäller hushållningsinsatserna. Vi har också lagt fram förslag som gör en sådan möjlig att förverkliga. Med utgångspunkt från de bedömningar som gjorts bl. a. av EPK i vad gäller lokalkomfortsektorn och av industrin när det gäller industriförbrukningen samt med hänsyn till möjligheterna att få till stånd ytterligare besparingar i det äldre fastighetsbeståndet anser vi det vara fullt möjligt att under den senare delen av nå fram till nolltillväxt i energiförbrukningen. Den årliga ökningstakten i förbrukningen bör kunna begränsas till i genomsnitt ca 1,5 96. Huvuddelen av besparingarna ligger på lokaluppvärmningssektorn, medan industrins förbrukning liksom energiförbrukningen inom transportsektorn kan komma att öka, dock i lägre takt än . Förbrukningen av elkraft kommer att stiga snabbare än förbrukningen av bränslen. Vi anser dock att besparingsinsatserna kan utformas så, att en så kraftig ökning av elförbrukningen, som regeringen förutsätter, inte behöver ske. Det utbyggnadsprogram för elförsörjning som redan är beslutat och håller på att genomföras ger successivt stora energitillskott fram till in . De redan beslutade kärnkraftverken skall då enligt regeringens bedömning ge en produktion av . Vi är dock tveksamma om verkens kapacitet kommer att bli sådan att denna produktion är helt sannolik. Redan befintlig och beslutad vattenkraftsproduktion ger 61 TWH. Enligt vår bedömning skulle vattenkraften kunna byggas ut till maximalt . Detta innebär att praktiskt taget all den vattenkraft som kan byggas ut med hänsyn till motstående intressen därmed har tagits i anspråk. Vi räknar vidare med en omfattande utbyggnad av industriellt mottryck och kraftvärme. Ett sådant utbyggnadsprogram skulle 1985 innebära en total produktionsnivå, enligt de förutsättningar regeringen i övrigt räknar med, som ligger drygt under regeringens program. Vi har då räknat med en något mindre omfattande vattenkraftsutbyggnad. Vi har heller inte räknat med de ytterligare två kärnkraftsaggregat, som regeringen vill bygga. Utbyggnadsprogram met kan planeras så, att tillskotten fördelas jämnt med tanke på efterfrågan. De sista beslutade kämkraftsaggregaten kan tas i bruk något senare än beräknat. Vårt besparingsprogram för konsekvenser även på el-sidan, varför den produktionsnivå som möjliggörs genom denna utbyggnad bör vara fullt tillräcklig. De besparingar, som vi föreslår, kommer att leda till en betydande begränsning av oljeförbrukningen. Kol och torv bör under slutet av perioden ge vissa tillskott. Den ökning av bränsleförbrukningen som väntas kommer till största delen att hänföra sig till transportsektorn. Med hänvisning till vad som anförts hemställes A. att godkänner de riktlinjer för 1. energihushållning m. m. som förordas i motionen, 2. inriktningen av forsknings- och utvecklingsverksamheten på energiområdet som förordas i motionen, 3. organisationen av forsknings- och utvecklingsverksamheten på energiområdet som förordas i motionen, 4. inriktningen av den svenska oljepolitiken som förordas i motionen; B. att hos regeringen begär 1. att en utredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag till en energisparlag i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att energisparkommittén för i uppdrag att utarbeta en energisparkatalog med förslag och information om energihushållning, 3. att initiativ tas i syfte att fö till stånd ett system för energideklaration av hushållsmaskiner, 4. att bestämmelser utfärdas, innebärande förbud mot kollektiv mätning och debitering av energiavgifter i nyproduktionen, 5. att ytterligare studier genomförs beträffande möjligheterna att skapa bättre energihushållning inom transportsektorn, 6. att ytterligare studier görs beträffande möjligheterna att genom återvinning främja bättre energihushållning, 7. att en fyllig redogörelse för energiläget föreläggs , 8. att energisparkommitténs uppgifter utvidgas i enlighet med vad som anförs i motionen, 9. att ett sekretariat för energiinformation och i anslutning till denna en teknisk-vetenskaplig referensgrupp inrättas, 10. att en beredskapsplan utarbetas för eventuell nödvändig längre lagring av använt kärnbränsle, 11. att en redovisning lämnas beträffande lagring inom landet av medelaktivt avfall, 12. att förslag föreläggs riksdag i syfte att öka användningen av kol som bränsle, 13. att förslag om ytterligare satsningar på utnyttjande av vindkraft och solenergi för uppvärmning föreläggs , 14. att en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag, som syftar till att ge ökad kontroll över och insyn i den statliga företagspolitiken, 15. att en redogörelse lämnas beträffande målen för den statliga industriella verksamheten inom energisektorn, 16. att ett program för nedskärning av svavelutsläpp i samband med förbränning av fossila bränslen fastställs och genomförs, 17. att åtgärder vidtas i syfte att skapa goda förutsättningar för näringslivets försörjning med kapital för investeringar som leder till bättre energihushållning, i enlighet med vad som anförs i motionen, 18. att den föreslagna delegationen för energiforskning ges parlamentariskt inslag, 19. att ytterligare åtgärder vidtas för att främja användningen av teknik för utnyttjande av organiska bränslen; C. att uttalar 1. att bidrag för energisparande åtgärder inom näringslivet skall anvisas , 2. att anslaget Stöd till svensk kärnkraftindustri ej må utgå sedan nu gällande konsortialavtal löpt ut, 3. att ansvaret för säkerhetsforskning rörande kärnkraften tills vidare kvarstår hos Kärnsäkforsk; D. att avslår regeringens förslag om utbyggnad av ytterligare två kärnkraftsaggregat utöver de elva beslutade aggregaten; E. att med uttalande att ansvaret för hithörande uppgifter bör läggas på STU avslår regeringens förslag om inrättandet av en särskild knuten till industriverket; 1. till Kraftstationer m. m. för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat investeringsanslag av 1 , 2. avslår regeringens hemställan i vad avser Lån till projektering av raffinaderi, 3. till Energiforskning (E 13) för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid dessa extra medel * fördelas på forskning rörande energihushållning på lokalkomfortområdet (. ), vindkraft (.) och torv (. 4. till Grundläggande forskning för energiområdet (E 14) för /76 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 5. bemyndigar fullmäktige i att i enlighet med vad som anförts i motionen ikläda staten garanti med sammanlagt högst . i samband med åtaganden för utvinning m. m. av olja, naturgas och kol; G. att beslutar att ge regeringen till känna att utredningen rörande energibeskattningen måtte få i uppdrag att behandla frågor rörande utformningen av el-taxorna.