mot · FY02226 · 1975-01-21 00:00:00 — av herrar och i om produktionsbidrag till tidningar på främmande språk. Både ställdes i krav på en sådan precisering av presstödskungörelsen att produktionsbidrag skulle kunna utgå till tidningar som utges i på annat språk än svenska. Denna fråga har aktualiserats genom att presstödsnämnden nu i fyra års tid har avslagit ansökningar om produktionsbidrag från tidningen . fyller alla i presstödskungörelsen angivna villkor för att få produktionsbidrag, men utges på estniska språket. Fr. o. m. utges i med 8-12 sidor per nummer. Upplagan är f. n. 2 700 exemplar och årsprenumerationen för år . angav presstödsnämnden som skäl för sitt avslag dels att tidningen icke är en allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär, dels att den icke har en andratidnings svårigheter då den ej kan anses ha konkurrens från annan dagstidning. I beslutet för anför nämnden som skäl för sitt beslut enbart att nämnden icke ansåg tidningen ha en andratidnings svårigheter, då den ej kan anses ha konkurrens från annan dagstidning. Nämndens beslut har inte varit enhälliga. anslöt sig till uppfattningen att produktionsbidrag i princip kan utgå även till tidning som utkommer på annat språk än svenska. Diskussionen 1974 handlade i stor utsträckning om huruvida det var tidningens språk eller något annat förhållande som gjorde att presstödsnämnden hade avslagit Estniska Dagbladets ansökan om produktionsbidrag. () som talade för majoritet, uttryckte det bl. a. på följande sätt: Jag vill bara konstatera att uttalat - och presstödsnämnden har att följa detta - att presstödskungörelsen inte kan tolkas på så sätt att det saknas möjlighet för dagstidning som utkommer på annat språk än svenska att erhålla produktionsbidrag. Andra skäl måste alltså ha bestämt presstödsnämndens inställning i den här frågan. Varken eller någon annan har emellertid kunnat tala om vilka dessa andra skäl skulle vara. Varför har då presstödsnämnden avslagit den estniska tidningens ansökningar om produktionsbidrag? (), själv ledamot av presstödsnämnden, slog under debatten fast att detta ytterst berodde på att denna tidning kom ut på ett annat språk än svenska. har efter klagomål undersökt den här frågan och funnit att presstödsnämndens majoritet har grundat sina ställningstaganden på att tid1 1975. ningen inte ges ut på svenska språket. har avgett ett remissyttrande över invandrarutredningens huvudbetänkande som inte kan tolkas på annat sätt än att pressutredningen anser att behandlingen av beror på tidningens språk. Det kan således ej finnas något tvivel om att presstödsnämnden har avslagit tidningens ansökningar på grund av att denna tidning utkommer på ett annat språk än svenska. uttalande , som åberopades av i debatten 1974, har inte påverkat handläggningen i presstödsnämnden. ansåg i sitt avgivna huvudbetänkande att de tidningar och tidskrifter som utges i på andra språk än svenska bör få bidrag på samma sätt som svenskspråkiga tidningar och tidskrifter i den mån de uppfyller de generella villkoren. Eftersom det i många fall kan vara svårt för dessa publikationer att uppfylla dessa krav, anser invandrarutredningen att även andra stödformer bör tillskapas för mindre sådana tidningar. I sitt remissyttrande över invandrarutredningens betänkande säger pressutredningen att den när yttrandet skrevs inte kunde förutskicka hur det framtida presstödet kommer att utformas. Utredningens majoritet anser emellertid att det är osäkert om tidningar som ges ut till invandrargrupper skall kunna omfattas av ett stödprogram till dagspressen. Svårigheterna att formulera generellt verkande regler omfattande både denna grupp och de svenska tidningarna är uppenbara. Detta har framgått av presstödsnämndens behandling. uppfattning i denna fråga måste ses mot bakgrund av att flera ledamöter i utredningen även är medlemmar i pressstödsnämnden. argumentation går ut på att en tidning som utkommer på annat språk än svenska inte kan ha en sådan konkurrenssituation att den har en andratidnings svårigheter. Därmed skulle således alla tidningar som ges ut på ett annat språk vara diskvalificerade för produktionsbidrag. På ett sätt har de rätt som hävdar att Estniska Dagbladets konkurrenssituation inte är den för andratidningar typiska. Dess utgivningsort, enligt presstödskungörelsens definition, är , men endast av tidningens prenumeranter bor i . Det kan då synas irrelevant att den i har mindre upplaga än och därmed i presstödskungörelsens mening är en andratidning. Samma förhållande råder emellertid för svenskspråkiga mindre tidningar med riksspridning, t. ex. Dagen och Ny Dag. Dessa tidningar har erhållit produktionsbidrag. För samtliga dessa tre tidningar gäller att de i huvudsak måste förvärva sina prenumeranter i den nationella, religiösa resp. politiska grupp som tidningarna representerar. Det viktigaste för en andratidnings ekonomiska situation är dess möjligheter att få annonsinkomster. Att Estniska Dagbladets läge därvidlag skulle vara bättre eller annorlunda än svenskspråkiga tidningars med samma spridningsmönster är ett obestyrkt och mycket osannolikt antagande. Det omöjliga i att göra en sådan skillnad mellan tidningar beroende på vilket språk de ges ut på belyses även av följande. finns planer på att publicera en del av texten på svenska så att tidningen blir tillgänglig för de familjemedlemmar som inte kan estniska i de hushåll som prenumererar på tidningen. Skulle tidningens konkurrenssituation helt plötsligt förändras om dessa planer förverkligas, eller - som ett tankeexperiment - om den övergick till att vara helt svenskspråkig men behöll den innehållsmässiga differentieringen? Det finns ingenting i presstödskungörelsen som hindrar - och har tidigare uttalat sig för - att produktionsbidrag skall kunna utgå till tidningar på annat språk än svenska. Det är angeläget att denna mening även kommer att tillämpas i den praktiska handläggningen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att i skrivelse till regeringen anhåller om sådana preciseringar av reglerna för statligt stöd till dagstidningar att produktionsbidrag för tidningar på annat språk än svenska kan utgå fr. o. m. innevarande år.