mot · FY02622 · 1975-01-22 00:00:00 — av herrar och i om forskning angående utnyttjande av vindkraft m. m. Energiforskningen har i stor utsträckning inriktats på att effektivt utnyttja energikällor som trots stor tillgång dock har en begränsning på kortare eller . Detta kan gälla kol, olja, naturgas, kärnkraft, jordens inre värme m. m. Samtliga dessa energikällor har också, såvitt man nu vet, sådana egenskaper att de vid intensivt utnyttjande på olika sätt påverkar ekologin. Sålunda ger t. ex. förbränning av kol och olja gigantiska mängder koldioxid och vattenånga, som i sin tur förändrar jordens klimat, och klyvning av uran skapar betydande och långsiktiga förvaringsproblem för avfall. Energiforskningen borde i stället inriktas på utnyttjandet av sådana energikällor som, efter vad kan bedömas, är oändliga: vatten, sol och vind. Ett användande av dessa energikällor förändrar inte värmebalansen på jorden och skapar inga avfallsproblem. Utan att åberopa egen sakkunskap beträffande forskningen vare sig beträffande vattnets, solens eller vindens tekniska utnyttjande för energiändamål vill vi här framföra några synpunkter på möjligheterna att utnyttja vindkraften. Alldeles uppenbart har forskningen och konstruktionsarbetet kring vindkraftens utnyttjande varit alltför blygsamma. riksdagsinitiativ från folkpartihåll har visserligen resulterat i att STU och fått ökade men fortfarande otillräckliga forskningsuppdrag. får man faktiskt en känsla av att det anses vara av mindre värde att forska och konstruera inom ett område som förefaller vara så mycket enklare än t. ex. kärnkraftsforskningen! Enligt uppgift lär det ha konstruerats en typ av vindkraftverk avsedda för hushåll. Vindkraftverket ger ca 8 kW, och priset ligger på 5 000 å . inkl. en stålmast på ca 10 m. Problemet med vindkraft är bl. a. ojämnheten i produktionen. Man får tänka sig lagring av t. ex. varmvatten i en tank på 5 000 å , från vilken värme shuntas in i befintligt värmesystem. Enligt beräkningar räcker en sådan tank med vatten, uppvärmt till ca , för en villa under ca 10 dagars vindstilla. Ett vindkraftaggregat av denna typ med kullager av hög kvalitet reagerar emellertid redan för en vind av 2 å 3 m/sek., och det är sällan vi har lägre luftrörlighet i vårt land. Om vi isolerar våra hus bättre och kompletterar ett vindkraftverk av ovanstående typ med en enkel vedspis i köket eller kakelugn eller kamin placerad i centralt rum har vi en uppvärmningslösning för ett hushåll med god beredskap både för lång tids vindstilla och för extra kalla vintrar. Låt oss antaga att vi bygger 1 miljon sådana vindkraftverk i vårt land till en bostad av i runt tal och med en kapacitet av 8 miljoner kW. Då får vi både en kraftig utökning av energiproduktionen för de enskilda hushållen och en energiproduktion som är helt riskfri för såväl klimatet som kommande generationer. Därtill kommer att vindkraftverken är tämligen osårbara vid krig och sabotage genom sin spridning och att de inte drar med sig kostnader för omfattande kraftledningsbyggande. Även kostnadsmässigt tycks vindkraftverk väl kunna konkurrera med kraftverksbyggen av annan typ. Enligt pressuppgifter kommer slutkostnaden för vardera aggregatet i kärnkraftverket i att röra sig om ca . I statsverkspropositionen 1973 uppges dessa båda aggregat ge en effekt av 580 000 kW vardera. En mycket grov överslagsberäkning visar att kärnkraften drar dubbelt så höga investeringskostnader som vindkraften! Då har ändå inte räknats kostnaderna för uranbrytning, bränsleupparbetning, avfallshantering eller det omfattande kraftledningsnät som blir nödvändigt för drift respektive distribution. Redan ovanstående enkla skiss synes visa att det finns behov av forskning på vindkraftsområdet. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ökade åtgärder för stimulans av forskning och konstruktion för utnyttjandet av de oändligt flödande energikällorna bl. a. inom vindkraftsområdet.