mot · FY02246 · 1975-01-20 00:00:00 — Genom att kanalisera bidrag till dessa banker kan hjälpa till att möjliggöra större regionala projekt av grundläggande betydelse för utvecklingen i ett eller flera länder. Ett samarbete med utvecklingsbankerna erbjuder från svensk synpunkt också den fördelen att det ger möjlighet till en utvidgning av kretsen av mottagarländer utan att en dyrbar administration härför måste byggas upp. Eftersom det inom de regionala utvecklingsbankernas respektive verksamhetsområden normalt finns ett betydande antal projekt av olika slag på planeringsstadiet, inrymmer detta samarbete goda möjligheter till inriktning av det svenska biståndet på projekt som passar våra förutsättningar i fråga om tillgång på kunnande och andra resurser. Det är således angeläget att alla möjligheter tillvaratas för att stödja utvecklingsbankerna. De insatser som från statsmakternas sida görs för att inom stimulera den ekonomiska utvecklingen i mindre gynnade regioner och därvid lösa de där särskilt stora arbetslöshetsproblemen går i stor utsträckning ut på att med olika medel locka företag att etablera sig inom regionerna i fråga. Det är därför förvånande att samma synsätt på företagsinvesteringar inte har fått vara vägledande för statsmakternas åtgärder, när det gäller företagsinvesteringar i . Problemen i med att skapa produktiv sysselsättning åt en alltför snabbt växande befolkning är utomordentligt stora. En produktionshöjning är nödvändig för att skapa de resurser som är nödvändiga vid ansträngningarna att öka levnadsstandarden i vidare mening. Härför behövs inte bara kapital utan också överförande av kunnande på det tekniska, industriella och kommersiella området. De svenska statsmakternas attityd tycks vara baserad på uppfattningen att varje biståndspolitisk åtgärd, vilken kan medföra gynnsamma effekter för svenska företag, är tvivelaktig hur värdefulla resultat den i och för sig än ger för vidkommande. Ett förnyat exempel på denna inställning är underlåtenheten att förelägga något förslag om investeringsgarantisystemets utvidgning i enlighet med industribiståndsutredningens förslag. Vi har tidigare föreslagit att ett utvecklingsbolag för investeringar i uländerna, ägt gemensamt av staten och näringslivet, bildas. I ett särskilt yttrande, bilaga B till industribiståndsutredningen, framförs synpunkter som stöder vår uppfattning. Där heter det bl. a. att det inte behöver råda något motsatsförhållande mellan svenska kommersiella intressen och utvecklingspolitiska intressen. Därmed finns det inte heller några principiella hinder, sägs det, mot att inom ramen för vårt utvecklingsbistånd finansiera åtgärder ägnade att främja svenska företags u-landsengagemang. , samt framhåller i ett remissyttrande över industribiståndsutredningen att särskilt för de medelstora och mindre företagen kan ett statligt investeringsbolag utan tvivel bli ett effektivt instrument för att stimulera till ökad aktivitet i . Missionen och övrigt humanitärt hjälparbete har med knappa resurser nått utomordentliga resultat i u-ländema. Vi har under en följd av år föreslagit att det statliga stödet till denna verksamhet borde byggas ut. Vi noterar därför med tillfredsställelse att statsmakterna nu tycks vara beredda till en sådan utbyggnad. Med hänsyn till de relativt låga bidrag som utgått till enskilda organisationers biståndsverksamhet anser vi det vara berättigat med en betydande höjning. De språngvis ökade kostnaderna för t. ex. olja och livsmedel har hårt drabbat även missionens och vissa enskilda organisationers verksamhet i . I nästa budgetårs riksstat bör därför inom anslaget till fältverksamhet upptas en anslagspost på 50 milj. kr. till missionens och andra enskilda sammanslutningars arbete i utvecklingsländerna. SIDA bör också få i uppdrag att bättre än ta till vara de värdefulla erfarenheter som samlas under de enskilda organisationernas arbete i . Enskilda människors personliga insatser är och kommer att förbli av den största betydelse i utvecklingsarbetet. Vårt land måste dela andra i-länders ansvar för att mobilisera personella resurser för arbete i och inom FN-programmen. För många svenska ungdomar med yrkeskunskap och/eller akademisk examen bör också en uppgift inom biståndsarbetet kunna ge värdefull erfarenhet. Det är angeläget att arbetsgivare - i första hand stat och kommun - underlättar för svenskar som önskar aktivt arbeta i utvecklingsländer att göra detta. Rätt till tjänstledighet och generös meritvärdering av sådant arbete bör tillämpas. SIDA:s uppgift att genom informationsverksamhet öka allmänhetens kännedom om förhållandena i är utomordentligt betydelsefulla, inte minst med tanke på det snabbt växande biståndsanslag som utgår av skattemedel. Desto mera beklagligt är det att allvarlig kritik har kommit att riktas mot SIDA:s informationsverksamhet. Kritiken hävdar att SIDA bekostar informationsprojekt, som vid sin utformning blir osanna, osakliga och ensidiga och som ibland sprids i andra syften än för dem våra biståndsanslag är avsedda. Kritik har även riktats mot SIDA:s tidskrift för ensidighet. Anmärkningsvärt är också att en undersökning av SIDA:s bidragsgivning till enskilda organisationer budgetåren 1973/74 och 1974/75 visaratt ungefär hälften av bidragen har gått till vad som torde kunna betecknas som vänsterradikala projekt, som en lång rad andra projekt blivit utan Eftersom SIDA är ett statligt verk bör höga krav ställas på saklighet och opartiskhet i dess informationsgivning. Samarbetet med folkrörelserna får inte heller bli ett mål utan endast ett medel att nå allmänheten. Det är nu hög tid att utvärdera SIDA:s informationsverksamhet. , som fått denna uppgift sig tilldelad, bör företa sin granskning med särskilt beaktande av kraven på saklighet och opartiskhet. Det är uppenbart att utgångspunkten för utvecklingssamarbetet mellan och ett annat land bör vara den mottagande partens egen planering och prioritering. Lika klart är emellertid att svenska beslut att stödja andra länders utvecklingsansträngningar är legitimt förknippade med en förväntan att biståndet utnyttjas effektivt för överenskommet ändamål. Det måste vara ett svenskt krav att resultatvärdering kommer till stånd, att den utförs enligt uppdragna riktlinjer och att SIDA medverkar i sådan omfattning att vårt land behåller tillräcklig insyn i biståndsmedlens användning. SIDA måste i fortsättningen avsätta mera resurser för resultatkontroll av de svenska insatserna. En god uppföljning av den svenska u-hjälpen är en väg att stärka biståndsviljan hos allmänheten. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. uttalar att svenskt biståndsarbete framför allt bör inriktas på de fattigaste länderna, 2. uttalar att en ökad del av svenskt bistånd bör avse stöd åt jordbrukssektorn i , 3. hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om ytterligare 28 milj. kr. ställs till förfogande för inköp av sammanlagt vete att kunna levereras till , 4. hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om 25 milj. kr. ställs till förfogande för utarbetandet och stödjandet av särskilda födoämnesprogram för barnen och de undernärda i de minst utvecklade länderna i enlighet med vad i motionen anförs, 5. uttalar att anslaget till överförs till verkligt behövande länder samt till särskilda insatser för de svältande, 6. ger till känna vad i motionen anförts beträffande biståndet till , 7. hemställer att förhandlingar upptas med i syfte att möjliggöra att ansvaret för det så kallade skogsindustriprojektet möjligt övertas av nordvietnameserna själva i enlighet med vad i motionen anföres, 8. hemställer att till i dess helhet utgår anslag på sätt som anges i motionen. 9. hemställer att i fråga om utvecklingssamarbetet med och Mo<;ambique beaktas vad i motionen anförs, 10. hemställer att inom ramen för beviljade anslag avsätts för 100 milj. kr., 45 milj. kr., 210 milj. kr., 50 milj. kr., 35 milj. kr., 230 milj. kr., 70 milj. kr., 8 milj. kr., 30 milj. kr. kr., 20 milj. kr., 8 milj. kr., 200 milj. kr., 40 milj. kr., och 45 milj. 11. hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om 210 milj. kr. avsätts för direkta svenska katastrofinsatser, 12. uttalar att till regeringen tidigare lämnad fullmakt om bilaterala utfästelser för fem framförliggande budgetår icke längre skall gälla, 13. uttalar att organet för utvecklingsforskning ges en självständig ställning i enlighet med vad i motionen anförs, 14. hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp på 85 milj. kr. särskilt anslås för utvecklingsforskning, 15. uttalar att investeringsgarantisystemet bör utvidgas till att omfatta alla , 16. uttalar att ett utvecklingsbolag bör tillskapas för investeringar i , ägt gemensamt av staten och näringslivet, 17. hemställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om 50 milj. kr. skall utgå till missionens och de humanitära organisationernas biståndsverksamhet, 18. hemställer att regeringen överlämnar motionen i vad avser SIDA:s informationsverksamhet och resultatvärdering till biståndsutredningen för beaktande. PER () i Gäddvik G. () GOTAB 75 8548 S 1975