mot · FY02705 · 1975-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om förlustutjämning, progressionsutjämning och allmän öppen resultatutjämning vid beskattning. Svensk skatterätt erkänner principen om beskattningsårets okränkbarhet. Härmed förstås att kostnader och intäkter för ett visst år i beskattningshänseende betraktas isolerat från tidigare och kommande år. Härifrån har emellertid vissa undantag gjorts. Således medges i förvärvskällan rörelse viss fördelning av kostnader och inkomster i överensstämmelse med företagsekonomiska principer. Exempel härpå är bestämmelserna om avskrivning och nedskrivning på inventarier respektive lager. För progressivt beskattade skattskyldiga medges vidare viss skatteutjämning genom förordningen om ackumulerad inkomst. Ytterligare avsteg från principen om beskattningsårets okränkbarhet gjordes genom införandet av förordningen om rätt till förlustutjämning, som i huvudsak bygger på ett av skatteutredning avgivet betänkande, SOU 1958:35. Därigenom har ett värdefullt steg tagits för åstadkommande av större rättvisa vid inkomstbeskattningen. Vissa justeringar i vederbörande förordning är dock enligt vår mening motiverade. Enligt författningen krävs att deklarationsskyldighet skall ha förelegat för det beskattningsår då förlusten uppkommit för att rätt till förlustavdrag skall föreligga. Vid den remissbehandling av skatteutredningsbetänkande som föregick lagstiftningen ansåg ett flertal remissmyndigheter att den föreslagna begränsningen var onödigt rigorös och ägnad att medföra vissa orättvisor. Vi delar denna uppfattning. Det synes tillräckligt att stadga att deklarationsskyldighet skall ha förelegat antingen under förluståret eller under något av de två närmast föregående beskattningsåren. Beträffande familjebolag gäller enligt författningen att förlustutjämning endast skall få äga rum därest ägarförhållandena i det väsentliga är desamma då förlusten skall utnyttjas som vid förlusttillfället. Denna bestämmelse kan leda till obilliga resultat. Det stadgas visserligen att rätten till förlustutjämning skall bestå oförändrad om ändring i ägarförhållandet betingas av att aktier övergått till någon på grund av arv, testamente eller bodelning. Därest emellertid t. ex. änka och barn efter en hälftendelägare saknar ekonomiska möjligheter att behålla aktierna och därför överlåter dem till den andre hälftendelägaren, förlorar denna delägare helt rätten till avdrag för förlust som uppkommit innan han övertog de efterlevandes aktier. Vi förordar en sådan komplettering av denna bestämmelse att rätt till förlustutjämning skall kvarstå, om den som övertagit aktier på grund av arv. testamente eller bodelning överlåter dessa till tidigare ägare av aktier i företaget. Någon ökad risk för missbruk kan icke befaras uppkomma härigenom. Även andra ändringar kunde vara önskvärda, såsom införande av rätt till förlustutjämning bakåt i tiden och rätt till utjämning även beträffande ortsavdrag samt utsträckning av kvittningsperiodens längd till t. ex. . Intill dess erfarenheter vunnits rörande systemets verkningar torde emellertid sådana spörsmål kunna vila. skatteutredning förordade även genomförande av en progressionsutjämning. Enligt vår uppfattning är en sådan ordning motiverad och synnerligen önskvärd. Genom progressiviteten i den statliga inkomstskatten drabbas en inkomsttagare med ojämna inkomster av högre skatt än en i skattehänseende på likställd inkomsttagare med jämna inkomster. Inkomsttagare med starkt varierande inkomster, i huvudsak de s. k. fria yrkesutövarna såsom författare, konstnärer, skådespelare, advokater och egna företagare, kan således i detta hänseende sägas vara missgynnade i förhållande till inkomsttagare med fastare anställningsförhållanden. Även för dem som har studerat och inträder i förvärvslivet innebär frånvaron av kommunalskatteavdrag att progressiviteten i den statliga inkomstskatten blir extra kännbar. En annan kategori som genom ojämna inkomstförhållanden drabbas onödigt hårt av progressiviteten är de värnpliktiga som haft avlönat arbete före värnpliktstjänstgöringen och som avser att återinträda i förvärvslivet efter tjänstgöringens slut. Principen om beskattningsårets slutenhet, som medfört dessa icke önskvärda verkningar av progressiviteten, är dock som nämnts ovan icke utan undantag. Genom förordningarna om ackumulerad inkomst och om förlustutjämning har vissa men enligt vår mening icke tillräckliga möjligheter givits för att dämpa progressionens biverkningar. Vi anser det därför i allra högsta grad påkallat att införa en rätt till progressionsutjämning. Vi förordar därför att utredningens förslag genomförs, dock med vissa ändringar. Rätten till utjämning bör sålunda förefinnas även vid fallande inkomst. Vad deklarationsskyldigheten angår bör det räcka med att sådan förelegat antingen för jämförelseåret eller för något av de två beskattningsåren . Starka skäl talar även för en sänkning av det minimibelopp - . - som enligt utredningen bör krävas såsom skillnad mellan inkomster för att utjämning skall få ske. Vi föreslår för vår del ett minimibelopp av . Vi föreslår slutligen att en skyndsam utredning igångsätts rörande en allmän öppen resultatutjämning, varvid i första hand bör prövas frågan om resultatutjämning genom den s. k. kontometoden. En sådan metod skulle i forsta hand få betydelse för de mindre och medelstora företagarna, för jordbrukarna och för fastighetsägarna. Förutom den inkomstutjämnande effekten skulle en sådan metod även få en sparfrämjande verkan. Förslag bör därefter föreläggas . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Åberopande det anförda hemställer vi 1. att beslutar om ändringar i förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att beslutar om rätt till utjämning i vissa fall av statlig inkomstskatt i samband med inkomststegring eller inkomstminskning i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att hos regeringen begär att skyndsam utredning om möjligheterna till en fullständig resultatutjämning görs, varvid i första hand frågan om resultatutjämning genom den s. k. kontometoden prövas samt att förslag i detta syfte föreläggs . () ()