mot · FY022116 · 1975-04-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975: 92 om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Enligt regeringsförslaget i propositionen 1975: 92, som bygger på trepartiuppgörelsen mellan s, c och fp, föreslås i fråga om punktskatterna att energiskatten på elkraft, som utgör av kraftpriset, läggs om till en specifik skatt om per kWh. Detta skulle innebära en kostnadsöknii g för eluppvärmda villafastigheter med ca . vid normal förbrukning. Mot detta kan i och för sig inga vägande skäl anföras när det gäller bostäder med direktverkande elradiatorer. När det däremot gäller den indirekta eller ackumulerande elvärmen blir förhållandet ett helt annat och i jämförelse med direktvärmen klart orättvist. Med ackumulerande elvärme menas indirekt uppvärmning med elenergi, som uttages av det energiöverskott som då finns och som betraktas som sekunda elkraft och på vissa håll utbjudes till reducerat pris. Pannan består av en väl isolerad cistern, fylld med vatten, som uppvärms med elektriska värmepatroner (doppvärmare). Den i vattnet magasinerade värmemängden utnyttjas sedan både för husets uppvärmning och för varmvattenberedning. Härigenom erhålles acceptabel uppvärmningsekonomi, och elverken får låg belastning på distributionsnätet, vilket är en fördel från sammanlagringssynpunkt. Vattnet cirkulerar med flöde genom värmeelementen via en motorventil, som genom impulser från en rumstermostat ser till att vattnet är lagom tempererat. Den i pannan inbyggda varmvattensberedaren är av s. k. förrådstyp. Nattöverskottet av elkraft behöver tillvaratagas, och av den anledningen har eldistributörer och myndigheter på vissa håll, bl. a. genom en lägre eltaxa, uppmuntrat till installation av indirekt elvärme med nattuttag. Åtskilliga villaägare har därför låtit installera den miljövänliga och för samhället-distributören gynnsamma indirekta elvärmen, trots att investeringskostnaderna varit betydligt högre än för motsvarande direkta elvärme. Detta har varit möjligt genom att priset för nattström kunnat sättas så lågt som per kWh. Kapital- och driftskostnaderna har nämligen tillsammans medfört en relativt normal uppvärmningskostnad i jämförelse med andra värmekällor. Av en aktuell villaägares elräkningar för framgår-att ett totalt nattströmsuttag (särskild elmätare för denna ström) skett med 33 981 kWh för uppvärmning. Kostnaden härför utgjorde , varav . Motsvarande kostnader med den nu föreslagna skatten skulle bli , varav . skulle utgöra skatt. Exemplet visar en merkostnad för den här villaägaren med . Av allt att döma är det angivna exemplet ganska representativt för villaägare med indirekt elvärme. Motsvarande kostnadsökning för en villaägare med direkt elvärme skulle ligga omkring 200 å . Med hänsyn till behovet av att få en utjämning av dygnsvariationerna i elförbrukningen samt till att få en i stort sett lika stor kostnadsökning för såväl direkt som indirekt eluppvärmda småhus borde den föreslagna energiskatten om per kWh för nattuppvärmda sådana fastigheter inte utgå med mer än per kWh. Med hänvisning till den träffade överenskommelsen när det gäller omläggningen av den statliga inkomstskatten och dess finansiering har motionsförslaget liten betydelse. Antalet indirekt uppvärmda småhus är ännu inte så stort att den av oss föreslagna ändringen kan påverka uppgörelsen. Däremot kan den bidraga till större rättvisa mellan boende i berörda småhus. Med hänvisning till ovanstående får vi föreslå att beslutar att energiskatten för indirekt eluppvärmda småhus utgår med per kWh i stället för föreslagna per kWh från den tidpunkt som angives i prop. 1975: 92. () () H. ()