mot · FY02919 · 1975-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om strukturomvandlingen i näringslivet, m. m. En påtaglig tendens i riktning mot att mindre och medelstora företag uppköpes av storkoncerner har kunnat skönjas . I t. ex. har förekommit ett flertal försäljningar av familjeföretag till storföretag. Enligt en undersökning som genomfört om industriutvecklingen i har mer än en tredjedel av de familjeföretag som 1969 hade mer än 20 anställda sålts fram till början av 1974. Flertalet har sålts till börsnoterade företag vars ledning ligger utom länet. Enligt samma studie har till 1971 nedlagts ellet utflyttat 90 företag medan inflyttade och nyetablerade företag endast uppgår till 67. Även denna uppgift visar utvecklingen mot större företag och på de problem som råder för etablering av nya företag. En liknande utveckling som gjort i visar på samma tendenser. Enligt en uppmärksammad undersökning verkställd av tidningen framgår att landets 25 största företagsgrupper ökat sin andel av totala antalet anställda i näringslivet från till 37 1973. Denna tendens synes accelerera . har genomsnittsstorleken på storföretagen ökat medan ökningen under de närmast föregående 20 åren var endast 18 96. I det enskilda fallet kan ett mindre eller medelstort företags försäljning till en stor koncern vara en god lösning som tillför nytt kapital och större resurser i övrigt. Som enstaka företeelse kan sådana företagsöverlåtelser ofta försvaras som naturliga och framåtsyftande lösningar. Det är emellertid de samlade och accelererande tendenserna som vi finnér oroande. En kraftig försäljningsvåg av mindre och medelstora företag och familjeföretag till storkoncerner kan i flera avseenden vara betänkliga, särskilt sett på . Professor har vid lett studier omkring företagsproblem, särskilt de mindre företagens. Han har i skrift givit uttryck åt vissa synpunkter som vi gärna vill åberopa i samband med de frågor denna motion tar upp. Det är således av väsentlig betydelse att det räder en viss balans mellan mindre, medelstora och större företag i vårt näringsliv. De mindre företagen har i detta system stor betydelse för förnyelse och utveckling. har en öppnare och mindre byråkratisk struktur. Detta främjar idégivning och nyskapande. En livskraftig mindre företagssektor skänker en dynamisk näringslivs- och samhällsutveckling. De mindre företagen är nödvändiga som producenter av udda varor med begränsad marknadsstorlek. De har också en oumbärlig uppgift som underleverantörer till storföretagen för tillverkning av specialiserade detaljer. Småföretagen kan bättre än de större vara specialister på ett brett sortiment av komponenter som det är för tungrott för de stora företagen att administrera och producera. För att åstadkomma en önskvärd, regional balans är de mindre och medelstora företagen oumbärliga. De har de bästa förutsättningarna att verka inom den marknad som de flesta orterna utanför storstäder och länscentra erbjuder. Av särskilt värde är det personliga intresse för sin bygd och omgivning som företagsledarna i denna typ av företag kan ge. När familjeföretag övergår till storkoncerner går ofta denna personliga kapacitet förlorad för orten. Företagsledningen kommer att ligga på annat håll. En sådan utarmning av ledarkapacitet är även till nackdel för hela den företagsmiljö som är så värdefull för en orts utveckling. När flera mindre och medelstora företag på en ort övergår till storföretag uppstår risker för ensidighet i näringsstrukturen. Vid själva köpetillfället kan händelsen ses som ett tryggande av sysselsättningen. Men vid förändrade konjunkturer kan ensidighet i strukturen, särskilt om beslutsfattarna finns på andra orter, innebära en större risk för sysselsättningen än där flera mindre företag bär upp näringslivet. En fortsatt överföring av företag till storenheter leder till en icke önskvärd maktkoncentration. Beslutsfattandet i ytterst väsentliga frågor av betydelse för många människor överförs till ett fåtal personer. Denna utveckling kan också påverka en koncentration även inom samhälls- och näringslivsorganen i övrigt. Beslut i livsviktiga frågor görs upp på hög nivå mellan ett fåtal makthavare. Förekomsten av en välutvecklad mindre företagssektor är en god garanti för decentraliserat beslutsfattande i näringslivet och motverkar maktkoncentration i såväl näringsliv som samhälle. Om vi skall få tillräckligt många "företagarämnen, unga personer som vill ägna sig åt den svåra rollen som företagare, så är det nödvändigt att de mindre och medelstora företagen består. Det är här den bästa grogrunden för nyskapande och nyetablering finns. Denna sektor kan ge den stimulans, den möjlighet till överblick, den känsla av att betyda något, att kunna påverka, ingripa, som är nödvändigt för att främja lusten till personligt skapande och engagemang. Orsakerna till de inledningsvis beskrivna tendenserna är givetvis många. I de nämnda undersökningarna om anledningarna till att företag sålts så har den främsta varit gruppen personliga skäl. Denna innefattar brist på villiga efterträdare, stor arbetsbörda, sjukdom m. fl. Därnäst kommer expansions- och finansieringsproblem, arvsskattekonsekvenser, dålig lönsamhet, förmånligt säljtillfälle osv. Förmodligen är det ofta summan av flera faktorer som är verkliga an ledningen till en försäljning och försäljning just till storföretag. Det torde råda tämligen stor enighet om att skatteproblemen vid generationsväxlingarna är bland de svåraste trösklarna för att få en efterträdare från familjekretsen, från de anställda eller från enskilda personer i övrigt. Enligt vår mening måste radikala förändringar ske av gällande skattelagstiftning. Principen bör vara att kapital som arbetar i företag skall ha låg beskattning medan den huvudsakliga kapitalbeskattningen sker när det uttages för privat konsumtion. Försäljning av företag liksom vid arv skall i princip inte utlösa särskild punktbeskattning. En person som omplacerar kapital från ett företag till ett annat, t. ex. som sker i samband med en försäljning skall ej utsättas för särskild beskattning. Denna princip grundar sig på att näringslivets utveckling och gynnsamma betingelser är förutsättningen för vår gemensamma ekonomi och skatteförmåga. En hård punktbeskattning vid företagsskiften motverkar näringslivets goda utveckling och fortbestånd. Pågående utredningar på området bör enligt vår mening lägga fram förslag i den riktning som här antytts. Den andra mer betydande huvudanledningen att familjeföretag säljs till storföretag är bristen på villiga efterträdare och enskilda köpare. Delvis bottnar denna brist i de allmänna svårigheterna som råder för start och drift av mindre och medelstora företag. En av de viktiga faktorerna som påverkar viljan hos unga människor att bli företagare är den inställning man möter hos allmänheten och hos myndigheter och organisationer. Även om en viss förbättring ägt rum här finns mycket övrigt att önska. En kraftfull insats för information och upplysning bör här ske genom statens medverkan och i samarbete med näringslivsorganisationerna. Målet bör vara att belysa företagsamhetens verkliga situation och villkor och betydelsen av den uppgift som företagen och företagarna har för hela samhällets utveckling och för vår välfärd. Andra problem som verkar hindrande för att få tillräckligt intresse för att gå in som företagare är de mera kända som brist på kapital, bristande kreditvärdighet, otillräcklig utbildning, otillräckliga service- och rådgivningsmöjligheter osv. Dessa problem måste enligt vår mening angripas mer intensivt . a. måste ökad verksamhet möjliggöras inom företagarföreningarna och inom näringslivets egna organisationer. En utveckling av styrelsefunktionen i mindre företag är också en väg som bör tillgripas. Särskilt bör man arbeta för att personer som sålt sina företag, men som ju besitter en stor fond av erfarenhet och kunnande, engageras i företagen som rådgivare, konsulter och styrelsemedlemmar. En långsiktig planering beträffande företagens utveckling och fortbestånd samt om förutsättningarna för fortsatt drift under ny ägare bör vara ett centralt intresse att ta upp. Detta kan också vara en uppgift för företagarföreningarna men även våra revisions- och bokföringsbyråer bör kunna fl en stimulans från samhällets sida för att närmare intressera sig för dessa frågor. Man bör också genom vissa grundläggande bidragsformer kunna möjliggöra även för mindre företag som eljest inte har resurser för sådan långtidsplanering att anlita experter för denna uppgift. Det finns flera goda exempel där de anställda i ett företag gått in som ägare när företaget stått inför ägarskifte. Sådana lösningar innebär att man knyter företaget fastare till bygden och tar tillvara erfarenhet och kunnande från de anställda. Åtgärder bör vidtagas för att underlätta även dylika former av ägarskiften. Här anförda exempel på åtgärder är en del av dem som bör kunna genomföras för att underlätta generationsväxlingar i näringslivet. En kartläggning och närmare studium av problemen bör kunna anvisa ytterligare förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om 1. kartläggning av pågående strukturomvandling i näringslivet, 2. förslag i syfte att motverka koncentrationen i näringslivet, 3. förslag syftande till att underlätta övertagande och nyetablering samt drift av företag för personer i familjeföretagskretsen, anställda samt unga människor med företagarintresse enligt vad som i motionen angivits. . () i () i Glömminge . () i () i Holmgården