mot · FY02695 · 1975-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder för en samlad bedömning av förestående reformer inom skattesystemet. Beskattningen av inkomster, konsumtion och produktion har länge behandlats som av varandra tämligen oberoende problem. De har utformats och ändrats var för sig och i olika sammanhang. Även i fråga om den direkta inkomstskatten har en klar boskillnad gjorts mellan statlig och inkomstskatt. Sålunda arbetar nu tre stora skatteutredningar inom var sitt beskattningsområde. Företagsskatteberedningen arbetar med förslag till en framtida företagsbeskattning. skatteutredning arbetar med hur den statliga inkomstbeskattningen skall reformeras. Den kommunalekonomiska utredningen slutligen har att företa en allsidig utredning om kommunernas ekonomi samt även pröva utformningen av den kommunala beskattningsrätten. Ett framtida skattesystem kan inte utformas med isolerade reformer inom vart och ett av dessa beskattningsområden. Problemet har i allt högre grad kommit att gälla hur det totala resursbehovet skall täckas och hur skatterna skall fördelas. Till och med de numera årliga justeringarna av den statliga inkomstskatten visar att de olika skatteområdena inte kan hanteras isolerat från varandra. Sänkta statliga inkomstskatter betalas av höjda arbetsgivaravgifter som i sin tur påverkar förutsättningarna för arbetet med företagsbeskattningen. Både sänkningen av den statliga inkomstskatten och höjningen av arbetsgivaravgiften påverkar också den kommunala ekonomin och behovet att förändra den kommunala utdebiteringen. Problematiken inom respektive beskattningsområde är välkänd. Det torde inte minst i ljuset av de senaste årens erfarenheter och i ett framtidsperspektiv te sig som helt nödvändigt med ett helhetsgrepp på det samlade skattesystemets utformning. Debatten har handlat mycket om det opraktiska i att en så stor del av samhällets resursbehov täcks genom inkomstskatt i stället för att resursbehovet täcks närmare källan-produktionen. Steg har redan tagits i den riktningen genom en successiv övergång från inkomstskatt till mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter. Den kommunala beskattningsrätten har betecknats som omistlig för den kommunala självstyrelsen. En stor del av den kommunala verksamheten är reglerad och styrd både till inriktning och utformning av statsbidrag och statsbidragsbestämmelser. Utrymmet för lokala ambitioner och självstyrelse finns kvar men är begränsat av statsbidragsberoende inom andra områden. De kommunala uppgifterna har vuxit till en sådan omfattning att den kommunala utdebiteringen svarar för merparten av inkomstbeskattningen. Kommunalskatten ianspråktar nu mellan en fjärdedel och en tredjedel av normalinkomsttagarens inkomst. Eftersom kommunalskatten är proportionell är den särskilt betungande för låginkomsttagare. Först i relativt höga inkomstlägen blir statsskatten större än kommunalskatten. Utifrån den naturliga utgångspunkten att i den offentliga verksamheten beslut och betalningsansvar i allt väsentligt förenas i samma hand har den kommunala beskattningsrätten sitt sammanhang med den kommunala självstyrelsen. Den senare betraktas som en värdefull del i vår demokratiska samhällsordning. Vid en statlig delfinansiering av de kommunala utgifterna som förenas med funktions- och kvalitetskrav bör erforderligt kostnadsansvar kunna upprätthållas. Graden och omfattningen av en på dessa grunder baserad statlig delfinansiering av kommunala utgifter blir också beroende på en arbetsfördelning mellan stat och kommun. Denna fråga är föremål för utredning i särskild ordning. Principiellt skulle en större samordning av skattesystemet enligt vår mening innebära att samhällets totala resursbehov till större del än täckes genom beskattning av produktionen, såväl förädling eller omsättning och vinst som av ianspråktagande av arbetskraft, kapital och råvaror. Med anledning av det anförda hemställs 1. att uttalar önskvärdheten av att de berörda utredningarna i sitt arbete a) uppehåller ett kontinuerligt inbördes samarbete, b) erhåller arbetsmässiga resurser så att ett slutligt resultat kan åstadkommas möjligt, c) inriktar sig på att utredningsresultaten underlättar en framtida samlad bedömning av skattepolitikens utformning, 2. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts beträffande behovet av ett samordnat skattesystem. () () ()