mot · FY021392 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar och i om lokaliseringen av lärarutbildningen, m. m. Regeringen har i propositionen 1975:1, bilaga 10, föreslagit en anpassning av utbildningskapaciteten för klass- och ämneslärarutbildningen /76 med utgångspunkt i förslag avgivet av . Föredragande statsrådet ansluter sig till SÖ:s förslag beträffande dimensionering av utbildningen och delar även SÖ:s uppfattning att samtliga lärarhögskolor bör behållas under /76. Dock föreslås att intagning till klasslärarutbildning ej skall ske vid i . Statsrådet biträder ej SÖ:s förslag om en s. k. basorganisation vid lärarhögskolorna, som skulle tillgodose de pedagogiska kraven på utbildningen, om denna även skall äga rum på samtliga 15 orter. Enligt statsrådets uppfattning medför en sådan basorganisation en betydande överkapacitet när den föreslagna nedskärningen av intagningskapaciteten slår igenom helt /79. I propositionen anges att en arbetsgrupp skall tillsättas för översyn av den kommande lärarhögskoleorganisationen. Arbetsgruppen skall bl. a. belysa konsekvenserna av nedläggning av lärarhögskolor. Nämnda arbetsgrupp - tillsatt - har till statsrådet och chefen för framlagt förslag till fördelning av intagningsplatser vid låg- och mellanstadielärarutbildning samt förskollärarutbildning. Förslaget är avsett att ge underlag för regeringens beslut om planeringen av antagningen till dessa utbildningar /76. Arbetsgruppen understryker att frågan om den långsiktiga lokaliseringen av lärarutbildningen kommer att prövas i gruppens fortsatta arbete, som enligt propositionen 1975:1 skall vara avslutat i så god tid att resultatet kan beaktas budgetarbete. Ovannämnda förslag innebär för i att intagning under kommande budgetår kommer att ske endast på mellanstadielärarlinjen med 24 lärarkandidater. Ingen intagning skall ske på lågstadielärarlinjen. Med anledning av statsrådets argumentering och förslag i propositionen samt med anledning av arbetsgruppens förslag vill vi framföra följande synpunkter och yrkanden. I uppdraget till arbetsgrupp ingår-såsom ovan nämnts - att pröva konsekvenserna av en nedläggning av några lärarhögskolor. Det vore enligt vår uppfattning synnerligen olyckligt om ett fåtal stora utbildningscentra skulle skapas och nedläggning ske av de mindre lärarhögskolorna, där möjligheterna till personaliga kontakter och individuell handledning är större. Med den av SÖ föreslagna basorganisationen skulle utbildningens kvalitet väl tillgodoses och möjligheterna till försöks- och utvecklingsarbete på skolområdet utnyttjas. Vi hänvisar i detta sammanhang även till utbildningsutskottets betänkande 1974:17, där det beträffande lärarnas fortbildning säges följande: En systematiserad fortbildning kan bidra till en ökad effekt av gjorda investeringar på skolans område. Behovet av nyutbildade lärare är förhållandevis litet. Det är enligt utskottet angeläget att man löser frågan hur resurserna vid lärarhögskolorna smidigt skall kunna överföras från grundläggande lärarutbildning till fortbildning och omvänt. Vid lärarhögskolorna finns betydande personella och materiella resurser som kan användas i detta sammanhang men även för utbildning av andra grupper i samhället. I direktiven till lärarutbildningsutredning, , framhåller statsrådet bl. a. följande: Man bör också räkna med att utbildningen av lärare kommer att ske inom en vidare organisatorisk ram än vad som skett. Detta bör kunna leda till en ökad samverkan med andra utbildningar liksom till ett bättre utnyttjande av befintliga personella och materiella resurser. Gränserna mellan olika arbetsuppgifter med pedagogiskt innehåll är inte alltid skarpa. De sakkunniga bör i sitt arbete överväga om det behöver vidtas särskilda åtgärder för att inom lärarutbildningens ram tillgodose behovet av pedagogisk utbildning för arbetskraft även inom andra sektorer av samhället. Den överkapacitet som statsrådet enligt propositionen räknar med vid ett genomförande av SÖ:s förslag till basorganisation skulle kunna helt utnyttjas på det sätt som ovan anges. Då lärarhögskolorna i stor utsträckning rekryterar sina elever från den omkringliggande regionen skulle det vid en nedläggning av ett antal mindre lärarhögskolor för resp. regions ungdomar innebära större kostnader och större anpassningssvårigheter vid utbildning inom utbildningscentra på ett fåtal centralorter. Vid bibehållande av lärarutbildning på de nuvarande 15 orterna skulle lokaliseringsönskemålen tillgodoses som lärarhögskolorna kunde vara centra även för annan utbildning än klasslärarutbildning. Vidare kan anföras att vid en decentraliserad lärarutbildning lärarkandidaterna ges större möjligheter att få god kontakt med det samhälle där de skall verka som lärare och att lärarhögskolorna ges bättre förutsättningar att organisera den samhällsinriktade praktik som utbildningsplanerna föreskriver. Det förslag som arbetsgrupp framlagt inför /76 väcker stark oro inom . Den föreslagna minskningen av intagningskapaciteten innebär att länets ungdom i allt högre grad tvingas söka sig bort från hembygden för att genomgå postgymnasial utbildning. Oron för att regionen på detta sätt kan mista sin lärarhögskola växer. Det är angeläget att här påpeka att ca hälften av samtliga t. o. m. ht 1974 utexaminerade låg- och mellanstadielärare vid inskrivningen hade sina hemorter inom länet. Denna region kan nu i mycket högre grad än andra komma att sakna möjligheter till högre utbildning inom det egna En minskning av intagningen eller en nedläggning av skulle försvåra eller omöjliggöra utnyttjandet av de personella och materiella resurser som finns vid den total renoverade i . Vi vill här särskilt peka på de möjligheter som finns att utveckla de tankar som framförts i direktiven till lärarutbildningsutredningen. 1 propositionen föreslås en ökad intagning till förskollärarutbildningen i . Detta måste ses med tillfredsställelse, i synnerhet som departementets arbetsgrupp förutsätter en lokal samverkan mellan utbildningsenheterna i fråga om utnyttjande av personal, lokaler och övriga resurser. i har kunnat organisera lärarkandidaternas praktiktjänstgöring huvudsakligen inom det begränsade GävleSandviken-området, vilket från såväl ekonomisk synpunkt som utbildningssynpunkt varit mycket gynnsamt. Denna utbildningssituation har varit mycket fördelaktig även i jämförelse med andra lärarhögskoleregioner. Det vore olyckligt om kommande beslut skulle omöjliggöra utnyttjandet av de resurser för lärarutbildning som finns inom . Med stöd av ovan anförda synpunkter yrkar vi 1. att beslutar att lärarutbildning även fr. o. m. /77 skall finnas på de femton orter där lärarhögskolor nu är inrättade, 2. att beslutar att förslag om en basorganisation vid lärarhögskolorna skall genomföras, 3. att beslutar att vid i även fr. o. m. /77 intagning skall ske till såväl lågstadielärar- som mellanstadielärarlinjen, 4. att uttalar att överkapaciteten inom lärarhögskoleorganisationen bör nyttiggöras på de sätt som ovan anges i motionen. . () i