mot · FY02724 · 1975-01-24 00:00:00 — om viss ändring av interneringsstraffet, m. m. Fr. o. m. finns begreppet interneringsanstalt inom kriminalvården. finns riksanstalter respektive lokalanstalter. Det leder till att den som dömts till tidsbestämt fängelsestraff kommer att sitta på samma anstalt som den som dömts till minsta tid. Den förstnämnde kan få sitt straff avkortat, medan den senare inte ens kan lita på att han får gå ut när tiden är ute. De gamla interneringsfångarna har alla en mycket lång anstaltstid bakom sig, ibland upp till , med några få veckors eller dagars vistelse utanför murarna. Genom straffets karaktär har interneringsnämnden möjlighet att förlänga tiden utan ny domstolsförhandling. De flesta av dessa människor kommer från misärer med ytterst få chanser att klara samhällets krav. Jämfört med de grova våldsbrott som förekommer i dagens samhälle är de gamla interneringsfångarna en oförarglig grupp människor som utvecklingen gått förbi, men som skulle behöva en oändligt stor omsorg och uppföljning när nästa minsta tid går ut. De eventuella återfallen inom gruppen borde fortsättningsvis dömas till tidsbestämda straff om brottet skulle föranlda fängelse. bör hos regeringen begära utredning och förslag om att avskaffa påföljdsformen fängelse minsta tid som kan innebära obegränsat frihetsberövande. Detta skall gälla både ungdoms- och vuxenfängelse. Många intagna har av olika skäl förlorat sina identitetspapper. En del anstalter ser redan nu till att finns vid utskrivning. Dock inte alla. Bland det första en övervakare kan få göra vid frigivning är att gå till post eller bank med den frigivne för att ordna identitetskort. kan vederbörande inte hämta ut värdeförsändelser utan hjälp. Enbart detta är förnedrande när identitetskort anses självklart. Får den frigivne ett arbete skall han uppvisa skattsedel. Sådan har han i regel inte och den måste anskaffas. En sådan sak borde vara ordnad före frigivningen. I väntan på första lönen betalar socialvården ut förskottsuppehälle och viss hjälp till arbetskläder etc. Bättre vore om kopplades in för utbetalning av uppehällebidrag när sådant behov finns och i avvaktan på ordnat arbete och inkomst eller annan ekonomisk lösning. Besked skulle kunna gå från till kronofogden om att indrivning ej må ske förrän . kan det dröja efter anställningsdagen innan kronofogden begär utmätning i lön för utdömda skadestånd m. m. På så hinner ingen etablera sig. svår och ofta slutar han jobbet, blir socialfall eller återfaller. Därför bör den som friges från fångvårdsanstalt redan före utskrivningen vara försedd med identitetskort, körkort (om han har rätt till detta), skattsedel samt besked från om uppehällebidrag (beloppets storlek och utbetalningssätt). Assistenterna vid fängelserna har alltför många interner på sin lott. Det förekommer att en assistent har 20 till 25 interner. Alla angelägenheter och önskemål måste gå genom skriftlig anhållan hos assistent. Det gäller t. ex. begäran om besök, frimärken, telefonsamtal, ansökan till myndigheter, permission, att få ta in personliga tillhörigheter i cellen. Assistenten skall också ordna med arbete, bostad och övervakare före frigivning. Det framstår som klart att assistenterna inte kan hinna allt detta på ett tillfredsställande sätt. För att assistenterna skall kunna helt fullgöra sin uppgift bör därför bestämmas ett högsta antal intagna på varje assistent, förslagsvis sex stycken per assistent. Med hänvisning till det anförda hemställs1 att hos regeringen begär A. utredning och förslag om 1. avskaffande av interneringsstraffen enligt påföljdsformen fängelse minsta tid, 2. utökning av antalet assistenter inom fångvården, B. att den som friges från fångvårdsanstalt före utskrivningen skall vara försedd med identitetskort, körkort (om han har rätt till detta) samt skattsedel. '(Se även motion 1975:765)