mot · FY021027 · 1975-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om den ekonomisk-politiska målsättningen. Den forsta egentliga låginkomstutredningen i tillsattes efter beslut av riksdag. presenterade utredningen en lång rad betänkanden och delrapporter av väsentlig betydelse för den jämlikhetspolitiska debatten. 1968 utförde låginkomstutredningen en s. k. levnadsnivåundersökning med följande komponenter: 1) Hälsa och vårdkonsumtion, 2) Sysselsättning och arbetsplatsförhållanden, 3) Utbildning, 4) Ekonomiska resurser, 5) Politiska resurser, 6) Uppväxt- och familjeförhållanden, 7) Bostadsförhållanden, 8) Kost och 9) Fritid och rekreation. Motioner från bl. a. centerhåll under allmänna motionstiden om en upprepning av denna undersökning tillgodosågs genom regeringsbeslut . Därmed kommer jämförelser att kunna göras angående förändringar i levnadsnivån. deltar också på det internationella planet bl. a. i utvecklingsarbetet angående sociala indikatorer inom . I yttranden över motioner om välfärdsmätningen 1974 redogjorde och () för pågående arbeten i övrigt inom området välfärdsmätningar. konstaterade då i sitt betänkande 1974:32: "Vad välfärdsmätningar beträffar bedömer utskottet att de ovan beskrivna verksamheterna inom SCB och utgör de komplement till nationalräkenskaperna som f. n. ligger inom det möjligas gränser. Utskottet förutsätter att den nu arbetande långtidsutredningen kommer att belysa till välfärdsproblematiken anknutna avvägningsproblem inom den ekonomiska politiken. Därvid bör även de frågor som motionärerna aktualiserar kunna bli föremål för närmare analys från principiell synpunkt. Utskottet ansåg det knappast möjligt att skapa något sammanfattande välfärdsmått och avvisade också förslag om att rensa bruttonationalprodukten på dess negativa faktorer för att därigenom få ett mera rättvisande mått på välfärdsutvecklingen. Sin positiva grundinställning markerade utskottet när man i likhet med motionärerna fann det angeläget att belysa också utvecklingens kvalitativa sidor som ett komplement till de nuvarande nationalräkenskaperna. Det finns anledning att instämma i behovet av en sådan avvägning och utskottets markering angående den arbetande långtidsutredningens uppgifter i sammanhanget. Bruttonationalprodukten (BNP) är ett mått på den samlade produktionen av varor och tjänster och kan naturligtvis som sådant vara ett användbart instrument för ekonomisk analys och jämförelser med motsvarande mät ningar i andra länder. Därför skall också förslaget i förra årets motion 1974: 1195 om en rensad BNP-beräkning ses som ett komplement till nationalräkenskaperna. Genom en utsortering av negativa faktorer som t. ex. skador på människor och natur, kapitalförstörelse och resursförbrukning samt de "reparationskostnader" som blir en konsekvens skulle man få en bättre bedömningsgrund för politiska beslut. Vid sådan av en sådan "rensning" bör naturligtvis utslagningen på arbetsmarknaden därefter vägas in som en belastning på produktionen. Som det nu är påverkas oftast inte heller det ekonomiska-politiska målet full sysselsättning av utslagningen, eftersom många statistiskt "omdefmieras, exempelvis förtidspensionärer. Eftersom en rensning i viss utsträckning måste bygga på politiska värderingar, ligger det också i sakens natur att ett rensat BNP-mått måste bli en överslagsberäkning. Men även som sådan kan den vara användbar. Den rensade BNP-beräkningen kan lämpligen göras av SCB. Av årets finansplan framgår att "snabb ekonomisk tillväxt" är ett av de centrala målen för den ekonomiska politiken. Av skrivningar i andra avsnitt av finansplanen framgår att det är bruttonationalproduktens tillväxt som avses. Målsättningen läggs fast utan några restriktioner. En nödvändig sådan restriktion måste vara resursförbrukning, som också är resursförstöring. Det är en viktig restriktion, bl. a. eftersom vi i inte har någon hushållningsplan för naturresurser eller energi. Samma reservation måste göras för utslagning av arbetskraft, olycksfall i arbetslivet, yrkesskador osv. 1 en form av social sysselsättangsplan skulle arbetslivets samlade effekter - positiva såväl som negativa - kunna beräknas. Eftersom bruttonationalprodukten beräknar även de negativa sidorna av produktionslivet i positiva värden eller helt negligerar dem måste i varje fall dessa restriktioner anges i målsättningen för den ekonomiska politiken och analyseras vid utvärderingen. Annars blir snabb ekonomisk tillväxt som ett uttryck för att människor "får det bättre helt missvisande. Ett alternativ är naturligtvis att med anledning av finansplanen markerar tillväxtmålets restriktioner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om en rensad beräkning av bruttonationalprodukten (BNP), där dess negativa faktorer eliminerats i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att begär att regeringen uppdrar åt långtidsutredningen att närmare belysa de välfärdspolitiska avvägningar och restriktioner som krävs vid formuleringen av de ekonomisk-politiska målsättningarna och basera lika ställningstaganden på dessa, 3. att som sin mening uttalar att den ekonomisk-politiska målsättningen snabb ekonomisk tillväxt skall kompletteras med restriktionerna utan resursförstöring och utslagning av arbetskraft enligt vad i motionen anförts. () ()