mot · FY022078 · 1975-04-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975: 57 om ett nytt system för automatisk databehandling inom folkbokförings- och beskattningsområdet. I proposition 1975: 57 föreslås nya riktlinjer för utredningen om nytt ADB-system inom folkbokföring och beskattning. I motsats till vad tidigare beslutat föreslås att registerföringen på skatteområdet centraliseras och att länsdatorema destineras för folkbokföringsoch beskattningsverksamhet. Remissinstanserna har över lag varit starkt kritiska till förslaget. Särskilt länsstyrelserna användarna av systemet har understrukit förslagets negativa verkningar för deras arbete. Till försvar för centraliseringen av skatteregistren anförs att först sedan uppgift om åsatt taxering föreligger är informationen av värde utanför beskattningsområdet. Så är inte fallet. Innan uppgift om åsatt taxering föreligger, används nämligen skatteregistren i länsstyrelsernas planeringsarbete. Vidare får kommuner och landsting uppgifter ur dessa arbetsregister. Förslaget att centralisera skatteregistren medför svårigheter att upprätthålla samarbetet mellan olika regionala organ. Kostnaderna för kommuner och landsting kommer att bli avsevärt högre för motsvarande uppgifter från den centrala datorn i det föreslagna systemet. Förslaget ger inte samma registertillgång för länsstyrelserna som f. n., eftersom skatteregistren med ett undantag måste rekvireras från centralmyndigheten. Det enligt förslaget centraliserade skatteregistret skall vara åtkomligt via terminal men inte de regionala person- och fastighetsregistren. Person- och fastighetsdata förekommer i skatteregistren. När då enbart det centrala skatteregistret blir modernt utrustat, kommer det att överta flera av de funktioner som ligger på person- och fastighetsregistren. En utveckling till fullständig person- och fastighetsredovisning i skatteregistren framstår som trolig, emedan enbart skatteregistren uppfyller användarnas krav på direktåtkomst till registeruppgifterna. Resursfördelningen styrs, så att en fullständig registercentralisering uppnås på folkbokförings- och beskattningsområdet. Centraliseringstrenden på dataområdet har varit utpräglad inom den offentliga förvaltningen. I hög grad har denna utveckling styrts av dataexperternas tekniska och ekonomiska bedömningar. Allt starkare tvivel på lämpligheten av denna inriktning börjar dock växa fram. Centralsystemen har visat en lägre tillgänglighet än vad som förutskickats, och en viss tröghet när det gäller förändringar i de tjänster förvaltningen producerar har kunnat iakttas. Stordriften på dataområdet har ibland gett tvivelaktig lönsamhet, och någon fullständig ekonomisk utvärdering av ett genomfört centralsystem i relation till ett regionaliserat saknas. Inte minst erfarenheterna av centralsystemet för fastighetsdata talar för att en sund skepsis bör prägla bedömning av de ekonomiska kalkylerna i datasammanhang. Remissinstanserna har också varit kritiska till de ekonomiska kalkyler som lagts fram av . Några mera genomarbetade sådana framläggs inte i propositionen. Det saknas därför anledning att , med hänvisning till eventuella kostnadsskillnader, skall frångå sitt tidigare beslut om regionaliserad ADB-verksamhet på beskattningsområdet. Centraliseringsförslagets verkningar på arbetsmiljön I ADB-debatten uppmärksammas mera sällan de negativa verkningar införandet av datasystem har på arbetsmiljön. Några remissinstanser har dock observerat denna problematik och på basis av sina erfarenheter som ADB-användare uttalat att centraliserade datasystem ger större negativa effekter på arbetsmiljön än decentraliserade. Enligt förslaget skall huvuddelen av de datorbearbetningar som utförs regionalt överföras till en centraldator. Hela landets skatteadministration länsstyrelser, lokala skattemyndigheter och taxeringsnämnder blir i sitt arbete helt beroende av centraldatorn. Självklart finns då inte möjlighet att ta hänsyn till variationer i arbetsläget ute i regionerna, utan tvångsstymingen ökar väsentligt jämfört med då dataarbetet fördelas på länsdatorema. har också vitsordat att smidigheten i arbetet blir sämre i ett centraliserat ADB-system liksom att den regionalt arbetande personalens systemtekniska erfarenhet och kunnande tunnas ut. Från personalutvecklingssynpunkt är detta synnerligen allvarligt, som verkningar härav kommer att drabba allmänheten. Vid förfrågningar i olika skattespörsmål som har samband med datafunktioner och dessa ökar måste allmänheten i växande utsträckning hänvisas till centralmyndigheten då regionernas datorkunnande minskar. Utrymmet för egna initiativ blir också mindre i ett centralsystem, och möjligheterna att påverka sin egen arbetssituation mins kas, vilket givetvis sätter ned personalens motivation. Några mera djupgående undersökningar på detta arbetsmiljöområde har ännu inte redovisats, men det framstår som helt klart att arbetsmiljömässiga synpunkter klart talar för ett regionaliserat datasystem på beskattningsområdet i stället för det av departementschefen förordade centraliserade systemet. Centraliseringsförslagets verkningar i regionalpolitisk! Genom förslaget att från nuvarande länsdatorer överflytta skatteberedningar till en centraldator minskar antalet arbetstillfällen regionalt för operatörs- och servicepersonal. Förslaget innebär också att enbart centraldatorn i ADB-tekniskt hänseende blir modernt utrustad. Den ADB-teknologiska obalansen till förmån för blir därmed ytterligare förstärkt. För den regionala ADB-utvecklingen är verkningarna särskilt betydande i de län där antalet datorer är lågt och där länsdatorn utgör ett betydelsefullt underlag för att man skall kunna upprätthålla en dataserviceorganisation. som departementschefen avsevärt reducerar den otillräckliga basen för kvalificerad regional dataverksamhet föreslås också att länsdatorema skall specialdestineras för folkbokförings- och beskattningsverksamhet. Gentemot den tidigare inriktningen utgör detta en begränsning i möjligheterna till en mera utvecklad regional dataverksamhet omfattande andra sektorer av länsadministrationen. I beskrivs nuvarande regionaliserade system som driftsäkert redan från starten. Det har haft stor funktionsduglighet, varit smidigt i arbetet samt haft ett lågt kostnadsläge. Remisssvaren har understrukit riktigheten i denna bedömning. Hittillsvarande erfarenheter talar alltså entydigt för att den av riksdag beslutade regionala strukturen bör bibehållas för ADB-systemet inom folkbokföring och beskattning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att registerföringen på beskattningsområdet skall vara regionaliserad samt uttalar att länsdatorema skall tillföras arbetsuppgifter även utanför folkbokförings- och beskattningsområdet så att tillräckligt underlag uppnås för en tekniskt modem regional dataverksamhet. () AXEL () ... st'>r ,tr.: ..t -- «r-: .