ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY0218 · 1975-01-10 00:00:00 — av herrar Stridsman och i Holmgården om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet. har intresset för att spara energi blivit allt större. Detta får ses som en naturlig följd av bl. a. stegrade oljepriser. Även från samhällets sida har åtgärder i sparstimulerande syfte vidtagits för att minska oljeförbrukningen. Man ger nu statsbidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus. Vi syftar på svensk författningssamling 1974:252 där följande förordnas: Statligt stöd utgår enligt denna kungörelse i mån av tillgång på medel för åtgärd som syftar till bättre hushållning med energi eller användning av annat bränsle än olja vid uppvärmning av bostadshus. Trots att samhället - genom beslut - stimulerar till oljebesparande investeringar för alternativa bränslen skall fortfarande enligt anvisningar taxering användning av fritt bränsle på jordbruksfastighet tas upp som inkomst. Enligt länsanvisningar för skall vid årets taxering värdet av fritt bränsle till bostad om 1 rum och kök på jordbruksfastighet normalt värderas till inklusive mervärdeskatt. Är bostaden större än 1 rum och kök ökas värdet med inklusive mervärdeskatt för varje rum därutöver. Användes dessutom vedspis skall förmånsvärdena höjas med ytterligare (inkl. moms). Vi kan inte finna det vara rimligt att behålla en bestämmelse som skattevägen motarbetar de husägare som eldar med ved från egen skog som samhället genom lån och bidrag stimulerar övergång från oljeeldning till bl. a. vedeldning. Det skulle vara ologiskt handlat av samhället att stå kvar vid gällande bestämmelser, nämligen att den husägare som eldar med bränsle från egen skog är skyldig att betala skatt för s. k. husbehosvirke. från skoglig synpunkt bör också allt göras för att stimulera användning av ved som bränsle. Den ved som används som bränsle är till övervägande del s. k. spillved, vilken tas till vara efter de röjnings- och gallringshuggningar som sker i skogsvårdande syfte. I medvetande om att framtidens energiförsörjning baserad på importerad olja kan bli besvärlig bör användande av inhemskt bränsle som ved stimuleras. Första steget i en sådan riktning vore att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen, att användning av fritt bränsle till bostad på jordbruksfastighet undantas från beskattning. Med hänvisning till det som ovan anförts (är vi härmed hemställa att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att förmån av fritt bränsle till bostad på jordbruksfastighet undantas från beskattning. () () GOTAB 75 8576 S 1975
mot · FY02180 · 1975-01-16 00:00:00 — av i m. fl. om införlivande av eller delar därav i allmänna stödområdet. När stödområdet infördes delades så att tillfördes det allmänna stödområdet, medan kom att stå utanför det område som skulle erhålla speciellt lokaliseringsstöd. Detta förhållande har uppmärksammats i och föranlett upprepade motionskrav från de olika politiska partierna. Vi anser att skulle, om det kom att tillhöra det allmänna stödområdet, ha lättare att utveckla ett mer differentierat näringsliv och kunna erbjuda ett ökat antal arbetstillfällen. Alldeles särskilt gäller detta kommunerna , vilka båda redovisar en svag befolkningsutveckling. Vid ett studium av redovisningen av beviljat lokaliseringsstöd framgår det att erhållit endast . i lokaliseringslån och . Några bidrag har ej beviljats. Tillsammans utgör dessa belopp endast 1,4 96 av beviljade lokaliseringslån i länet. Detta visar angelägenheten av att i första hand dessa kommuner tillförs stödområdet. har också i vad gäller arbetslösheten varit hårt drabbat . En betydande del av de arbetslösa har också varit från och kommuner. Därfär borde enligt vår mening hela tillhöra det allmänna stödområdet. I såväl som med sina basindustrier finns ett stort behov av att utveckla ett mer allsidigt näringsliv för att kunna erbjuda större valmöjligheter och då särskilt för kvinnor. är dessutom den kommun som närmast gränsar till stödområdet och som har en struktur som i hög grad överensstämmer med kriterierna för det allmänna stödområdet. I motionen angående regionalpolitiska åtgärder för har vi från fört fram ytterligare frågor som berör länets utveckling. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen hemställer att förs till det allmänna stödområdet, 2. att om inte bifaller hemställan vid 1., hos regeringen hemställer att och kommuner fors till det allmänna stödområdet. () . ()
mot · FY021801 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar Åkerfeldt och i Nennesholm om bedömningen av innehav av förmögenhet i ärende om bostadstillägg. Statliga bostadstillägg utgår med belopp som relateras i första hand till den till statlig inkomsskatt taxerade inkomsten. Däri ingår även inkomst av förmögenhet. Till den statligt taxerade inkomsten skall vidare läggas en femtedel av den del av familjens förmögenhet som överstiger . För de statskommunala bostadstilläggen gäller samma principiella system. Det gäller vidare enligt anvisningar att kommun som finner att bostadstillägg inte bör beviljas trots att rätt enligt ovan föreligger - då familjen lever på en så hög statndard att det är uppenbart att något stödbehov inte finns - kan lämna frågan till länsbostadsnämndens prövning. Den sålunda beaktade förmögenheten kan vara av olika innehåll. Den kan utgöras av banktillgodohavanden eller liknande lätt omsättningsbara tillgångar. Den kan emellertid också ofta helt utgöras av den egna, kanske slutbetalda, bostadsfastigheten eller av fastighet och inventarier i mindre rörelse - ett jordbruk eller annat. I de senare fallen har ägaren i regel inte samma faktiska möjlighet att tillgodogöra sig kapitalet för att öka sin konsumtionsförmåga som i de förstnämnda fallen. Motsvarande skillnader föreligger också mellan ägare av bostadshus med kanske identiska boendevärden men med skilda taxeringsvärden p. g. a. olika belägenhet. Effekten härav kan i enskilda fall framstå som stötande. En möjlig lösning av denna fråga kan vara att skilda regler ställs upp för beaktandet av olika förmögenhetstyper. Det kan möjligen finnas även andra lösningar som undanröjer inte önskade effekter av nuvarande system. Vidare bör en metod för att fortlöpande beakta penningvärdeförändringen även i fråga om förmögenhetsgränser läggas fast. arbetar med härtill hörande frågor och lär avge förslag i ämnet. Det vore synnerligen värdefullt om även de här angivna frågorna kunde tas upp i detta sammanhang. Med hänvisning härtill föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att pågående utredning om bostadstillägg bör omfatta även frågan om hur olika typer av förmögenhet skall beaktas. (c) ()
mot · FY021802 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om anslaget till översiktlig planering. Den fysiska riksplaneringen berör i mycket olika omfattning landets kommuner. Till dem som i särskilt hög grad berörs av densamma hör många med lågt skatteunderlag. Den kommunala skatteutjämningen till trots kan det alltså inte undvikas att landets invånare i en starkt varierande omfattning får bära kostnaderna för en planering som är av klart nationellt intresse. Enligt vår mening bör denna orättvisa så långt möjligt elimineras. Det gör det också möjligt för kommunerna att lägga ner erforderlig omsorg på denna viktiga planering. Någon fullständig redovisning över kommunernas kostnader för genomförandet av den fysiska riksplaneringen föreligger ännu inte. I anslagsframställningen för /75 uppskattade planverket behovet av medel under budgetåren 1974/75 och 1975/76 till 8 milj. kr. Denna beräkning torde med ledning av vunna erfarenheter vara tilltagen i underkant. Detta gäller inte minst med hänsyn till att planeringen måste genomföras under stark tidspress och därför ofta genom anlitande av konsulenter. I anslagsframställningen för /76 begär planverket att 7 milj. kr. får tas i anspråk för dessa ändamål. I budgetpropositionen föreslås 4 milj. kr. Vi anser att planverkets förslag är väl underbyggt och därför bör bifallas. Medlen bör fördelas med hänsyn till kommunernas varierande förmåga att bära kostnaderna för denna planering, dvs. a. efter skattekraft. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att beslutar att till Bidrag lill översiktlig planering m. m. för /76 anvisa ett reservationsanslag av . . () i
mot · FY021803 · 1975-01-27 00:00:00 — av om vissa skattelättnader för ensamstående. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1755 hemställes 1. att hos regeringen begär förslag till en höjning av nu utgående högsta avdrag vid taxeringen för underhåll av icke hemmavarande barn från . 2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av 33 S kommunalskattelagen att frånskilda får möjlighet till avdrag för resor som företas för att besöka sina barn. /ENKEL (fp)
mot · FY021804 · 1975-01-27 00:00:00 — om förbättrade förmåner åt ensamstående värnpliktiga. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1755 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av systemet för förmånerna till värnpliktiga att särbehandlingen av ensamstående upphör. /ENKEL (fp)
mot · FY021805 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till ersättning från allmänna försäkringen vid vård av sjukt barn. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1235 hemställes att hos regeringen anhåller om att familjestödsutredningen ges i uppdrag att utreda och framlägga förslag till en utvidgning av bestämmelserna för erhållande av ersättning vid vård av barn i hemmet till att omfatta även fall då ordinarie vårdare är sjuk. G. () PER () i Gäddvik
mot · FY021806 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om rätt till ökad ledighet för vård av barn. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1242 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag till årets riksdag om sådan ändring av reglerna om föräldrars rätt till ledighet för att vårda sjukt barn, att rätten till ledighet utsträcks till att gälla även i de fall där den ordinarie vårdnadshavaren, exempelvis dagbarnvårdare eller hemmamake, på grund av sjukdom inte kan fullgöra sin vårdaruppgift, 2. att beslutar att uttala att pågående utredningsarbete angående en förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar skall bedrivas skyndsamt så att förslag i denna fråga kan föreläggas . . ÅSLING (c) () i Glömminge Nr 1506-1 fl 12
mot · FY021807 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om bättre socialförsäkringsförmåner för barnfamiljer. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1256 hemställes 1. att beslutar att rätten till föräldrapenning för vård av sjuka barn för familjer med fler barn än ett utökas från nuvarande och familj, 2. att hos regeringen begär förslag till utökad rätt till föräldrapenning för de dagar barn vårdas på sjukhus i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att beslutar om sådan ändring av reglerna för föräldrapenning att rätten till ledighet för vård av sjuka barn utsträcks till att gälla även i de fall där den ordniarie vårdnadshavaren på grund av sjukdom inte kan fullgöra sin vårdaruppgift, 4. att hos regeringen begär förslag till höjd sjukpenning för hemarbetande med vårduppgifter enligt de riktlinjer som angivits i motionen, 5. att beslutar att föräldrapenning skall utgå vid adoptering av barn som vid biologiskt föräldraskap, räknat för barnets ankomst till adoptivföräldrarna, 6. att uttalar att pågående utredningsarbete angående en förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar skall bedrivas så att förslag i denna fråga kan föreläggas . /ENKEL (fp)
mot · FY021808 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om vissa ändringar beträffande ersättningen för privatläkarvård. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1255 hemställer att uttalar att reglerna beträffande ersättningen för privatläkarvård ändras så att den sjukvårdsresurs som de s. k. fritidspraktikerna representerar kan tas till vara. /ENKEL (fp)
mot · FY021809 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ett grundbidrag till bostadstilläggen för pensionärer. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1053 föreslås att hos regeringen begär förslag rörande ett grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg. INGA (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk)
mot · FY021810 · 1975-01-27 00:00:00 — av i och fröken om sjukpenningförmåner åt ungdomsvårdsskolelever i vissa fall. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1278 hemställes att beslutar om ändring av AFL så att ungdomsvårdsskolelev som vistas för vård utom skola skall tillerkännas sjukpenningförmåner.
mot · FY021811 · 1975-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en samordnad medicinsk och social vårdinsats som ersättning för fylleristraffet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1104 hemställes att i skrivelse till regeringen framhåller vikten av att i den försöksverksamhet som planeras för att pröva socialutredningens förslag fylleristraffet ersättes med en samordnad medicinsk och social vårdinsats. () ()
mot · FY021812 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975:1053 föreslås att hos regeringen begär förslag rörande statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna. INGA (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk) 75 8883 S 1975
mot · FY021815 · 1975-01-28 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propositionen 1975:8 om följdlagstiftning med anledning av den nya regeringsformens bestämmelser om normgivning. I anslutning till bestämmelserna i den nya RF framläggs i propositionen 1975:8 bl. a. förslag till lag med vissa bestämmelser om tystnadsplikt för offentliga funktionärer. Departementschefen anför att eftersom hithörande frågor berörs av det utredningsarbete som f. n. bedrivs av massmedieutredningen och offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén, kommer de föreslagna bestämmelserna i viss utsträckning att få provisorisk karaktär. När slutresultatet av utredningsarbetet föreligger, får tystnadspliktsfrågorna tas upp till förnyat övervägande, framhåller han. Vi vill helt ansluta oss till departementschefens uppfattning att de föreslagna bestämmelserna kommer att fa provisorisk karaktär. Vi vill därför föreslå att väntar med att ta ställning till det framlagda lagförslaget om offentliga funktionärers tystnadsplikt till dess även förslagen från massmedieutredningen och offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén presenterats för . Såsom understrukits i den PM som ligger till grund för lagförslaget finns f. n. inte i svensk rätt någon enhetlig och genomtänkt reglering av offentliga funktionärers tystnadsplikt. Bestämmelser om tystnadsplikt har endast i begränsad omfattning tagits in i lag. Det framhålls i nämnda PM att flertalet tystnadsregler ges i författningar av lägre valör, kungörelser, reglementen, instruktioner, arbetsordningar m. m. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att alla regler om tystnadsplikt RF betraktas som begränsningar av den medborgerliga yttrandefrihet som slås fast i 2 kap. 1 5 RF vill vi förorda att man gören klassificering och rättslig systematisering av offentliga funktionärers tystnadsplikt. Om en sådan utredning tillsätts utan dröjsmål och arbetar snabbt bör dess resultat efter remissförfarande kunna föreläggas med förslagen från massmedieutredningen och offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén. Vi anser inte att det föreligger något behov av ett så generellt bemyndigande som upptas i lagförslagets 1, 3 och 4 §§, eftersom alla föreliggande föreskrifter om tystnadsplikt består tills vidare i kraft av övergångsbestämmelserna till RF. Vidare anser vi att man mycket väl kan vänta med att till lägre personal utsträcka den tystnadsplikt som redan gäller för domstolarnas högre tjänstemän. Vi vill därför föreslå att väntar med sitt slutliga ställningstagande till lagförslaget om offentliga funktionärers tystnadsplikt i avvaktan på resultatet av ovannämnda utredningar. Mot bakgrund av det ovan anförda får vi föreslå 1. att i skrivelse till regeringen hemställer att en särskild utredning tillsättes för att göra en allmän inventering, klassificering och rättslig systematisering av tystnadsplikter, 2. att beslutar att avslå förslaget till lag om offentliga funktionärers tystnadsplikt i avvaktan på resultatet av den i punkt 1 begärda utredningen och förslagen från massmedieutredningen och offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén. HANS () i () ()
mot · FY02185 · 1975-01-15 00:00:00 — av i m. fl. angående anställningsskyddet vid värnpliktstjänstgöring m. m. I lagen (1974:12) om anställningsskydd 5 § föreskrivs att anställning avseende får träffas endast om detta föranleds av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. I lagen (1939:727) om förbud mot arbetstagares avskedande med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m. medges enligt 2 § att avtal om anställning avseende kan träffas på grund av framförliggande värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst, om tjänstgöringen till tiden är i lag bestämd och skall pågå mer än . Denna möjlighet i den senare lagen att basera visstidsanställning på lagbestämd värnpliktstjänstgöring innebär bristande överensstämmelse med lagstiftningen om anställningsskydd. Rimligen borde en översyn ske av denna lagstiftning. Vidare finns i lagen (1945:844) om förbud mot arbetstagares avskedande i anledning av äktenskap eller havandeskap m. m. krav att anställningen stadigvarande skall ha innehafts . Detta tidskrav kan likaledes anses vara i bristande överensstämmelse med anställningsskyddslagen. Visserligen uttalar departementschefen i proposition 1974:88 att uppsägning på grund av havandeskap eller dylikt inte bör anses som saklig grund enligt lagen om anställningsskydd. En konsekvens härav borde rimligen bli att om någon förutsättning brister i den särskilda lagen om uppsägningsförbud på grund av havandeskap m. m. borde lagen om anställningsskydd gälla exempelvis vid kortare anställning än . Då emellertid tveksamhet härom råder inom arbetsmarknadens organisationer, får det anses angeläget att klarhet skapas i detta avseende. Därför bör även denna problematik överses. Denna översyn bör lämpligen ske utan att de särskilda lagarna om uppsägningsförbud slopas. De särskilda lagarna om uppsägningsskydd har ett vidare giltighetsområde och omfattar bl. a. arbetstagare i företagsledande befattning, familjemedlemmar samt anställda i husligt arbete, för vilka lagen om anställningsskydd ej äger giltighet. Rimligen bör inte anställningstryggheten för dessa kategorier försämras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen om förbud mot arbetstagares avskedande med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m. och lagen om förbud mot arbetstagares av skedande i anledning av äktenskap eller havandeskap m. m. i syfte att anpassa dessa lagar till lagen om anställningsskydd. HANS () i P. O. () i
mot · FY02186 · 1975-01-01 00:00:00 — av herrar i och angående stödområdesgränserna i norra . Den fysiska riksplanen är bl. a. ett medel att skydda från rikssynpunkt värdefulla områden från överexploatering och miljöförstöring samt bevara dessa områden för det rörliga friluftslivet. Detta vällovliga syfte har dock lett till att de kommuner med allvarliga sysselsättningsproblem som har hamnat i enligt riksplanen skyddade områden har fått sin situation ytterligare försvårad. För kustkommunerna betyder detta att den industri som behöver strandläge och vill etablera sig i kommunen styrs till någon annan del av landet. Detta faktum gör att statsmakterna har ett alldeles speciellt ansvar för utvecklingen i dessa kommuner. Tanums och kommuner är typexempel på kommuner vilkas läge har försvårats på grund av riksplanen. För norra , dvs. Tanums och kommuner, behövs enligt regionalekonomiska enhet 1 000 nya arbetstillfällen för att kommunerna skall kunna hålla oförändrad befolkning. Enligt vad som framkom vid en av arrangerad näringspolitisk dag i , med representanter för länsstyrelse, näringsliv och turism, kan inte turismen ge mer än högst något 10-tal nya arbetstillfällen, medan sysselsättningen i de gamla basnäringarna jordbruk och fiske kommer att minska ytterligare något. Det är alltså industrin som måste svara för huvuddelen av sysselsättningen . Tanums och kommuner hör till det allmänna stödområdet, men med hänvisning till den effekt som riksplanen har för dessa kommuner är en placering inom det inre stödområdet ytterst välmotiverad. Denna åsikt delas av bl. a. regionalekonomiska enhet. Vad som ovan sagts om Tanums och kommuner gäller i hög grad kommun, varför det måste anses motiverat att kommun införlivas med det allmänna stödområdet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller hos regeringen 1. att Tanums och kommuner hänförs till det inre stödområdet, 2. att kommun hänförs till det allmänna stödområdet. () ()
mot · FY021888 · 1975-01-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975:40 om konsumentpolitisk verksamhet m. m. Proposition 1975:40 tar upp kommunernas medverkan i konsumentpolitiken. Föredragande statsråd erinrar om att har konsumentpolitiken och konsumentfrågorna ägnats en ökad uppmärksamhet, och från statsmakternas sida har syftet varit att stärka konsumenternas ställning. Man har också i olika sammanhang framhållit vikten av att konsumentpolitiken ges en förstärkt lokal förankring. Förslaget innebär att kommunernas medverkan i konsumentpolitiken kommer till stånd genom frivilliga åtaganden. Det innebär att kommunernas intresse för progressiv konsumentpolitik kommer att ha betydelse. Men av avgörande betydelse kommer även kommunernas geografiska struktur och ekonomiska förhållanden att vara. En förutsättning för att det konsumentpolitiska målet, att nå de svaga konsumentgrupperna, skall förverkligas är att den kommunala verksamheten blir totalt utbyggd. De svaga konsumenterna är svaga i olika hänseenden, i fråga om utbildning, ekonomi, social ställning, bostadsort m. m. I glesbygdskommunerna är konsumenterna ekonomiskt och socialt svagare, och dessutom tillkommer ett stort informationsproblem i ytvida kommuner. Kommuner i glesbygd som är stora till ytan har ett dåligt utvecklat näringsliv och ett otillräckligt skatteunderlag samt har svårigheter att klara den kommunala servicen. Detta förhållande har också uppmärksammats bl. a. genom att glesbygdskommuner har möjlighet till stöd för kommersiell service. Kostnaderna för kontakten med konsumenterna blir i regel högre, beroende på de längre avstånden och dessutom mindre möjligheter att ge kollektivt verkande information. Byarna i glesbygden har få invånare och yrkesverksamheten är låg. Därför har inte heller folkrörelserna samma roll som i tätorterna. I kommuner med långa reseavstånd är det inte heller realistiskt att tänka sig att flera kommuner delar på en konsumentsekreterare. Vi anser att det är viktigt att konsumentpolitiken kommer närmare konsumenterna. Med hänsyn till att kommunerna har så olika ekonomiska och geografiska strukturer är det angeläget att den regionala konsumentverksamheten finns kvar, så att man får en rimlig lösning på konsumentpolitiken även i glesbygdskommunerna. Det är av vikt att den regionala verksamheten finns kvar så länge, att man kan konstatera att den lokala verksamheten ger den konsumentservice som den enskilde medborgaren har rätt till. Föredragande statsrådet framhåller att det är särskilt angeläget att det inte uppstår avbrott i den direkta konsumentvägledningen. Det är angeläget att uppmärksamma inlandskommunernas situation och forhållandena i länen med glesbygdskommuner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte uttala att den regionala konsumentverksamheten ej avvecklas innan man är säker på att den kommunala konsumentverksamheten fungerar tillfredsställande även i glesbygdskommunerna.