mot · FY021407 · 1975-01-24 00:00:00 — av fröken m. fl. om inrättande av ytterligare tjänster som lärare inom sjukvårdsom rådet. har inneburit en omfattande utveckling på sjukvårdens område. har antalet anställda inom den offentliga sjukvården nästan fördubblats. Detta har i sin tur medfört ett ökat krav på utbildning av personal för olika arbetsuppgifter. Gymnasieskolans införande har för landstingens del inneburit kraftiga insatser på vårdlinjen och de gymnasiala specialkurserna inom vårdsektorn. Ett starkt tryck finns bl. a. på att öka antalet elever i grund- och vidareutbildning av sjuksköterskor. De sjukvårdsplaner som föreligger och som tar sikte på att ge anvisningarom sjukvårdens inriktning och omfattning in kommer bl. a. att medföra ökade personalbehov. Detta leder till ökade krav på utbildningsinsatser när det gäller vårdlärare. har vid olika tillfällen framhållit det ökade behovet av vårdutbildning. Vid undersökningar har man konstaterat en stor brist på behöriga lärare, och fann man att bristen hade ökat: från till . Utbildningsbehovet av lärare i vårdutbildningen kan delas upp i tre delar: bristbehov, expansionsbehov och ersättningsbehov. Bristbehovet motsvaras av det antal lärare som behöver utbildas för att täcka den aktuella bristen. Bristen kan t. ex. definieras som skillnaden mellan samtliga tjänstgörande lärare och dem bland dessa som har behörighet. Expansionsbehovet emanerar från den väntade framtida expansionen av den undervisning som lärarna i fråga svarar för. Ersättningsbehovet slutligen beror på den avgång som t. ex. på grund av pension eller övergång till annan verksamhet kan komma att äga rum bland de nu anställda behöriga lärarna. Utbildningsbehovet med hänsyn tagen till den aktuella bristen, till den väntade expansionen och till den väntade pensionsavgången beräknas bli 1 200 , dvs. Omräknat i individer innebär emellertid detta ett större tal. Enligt statistik får man räkna med att ungefär två tredjedelar av dem som utbildas till lärare inom vårdområdet kommer att tjänstgöra som lärare, och då motsvaras ett årligt utbildningsbehov på 170 tjänster av 255 individer. utbildas ca 220 sjuksköterskor till lärare i hälso- och sjukvård. har med stöd av dessa undersökningar hemställt om en utökning av anslaget för anordnande av fler lärarkurser. I statsverkspropositionen har för /76 beräknats medel till tolv lärarkurser om tre terminer. Tre av dessa kurser bör vara avsedda för nu verksamma obehöriga lärare som tjänstgör vid skolor med särskilt stor brist på behöriga lärare. Den framtida utbildningen av lärare för vårdområdet är avhängig av utbildningsutrednings förslag om bl. a. högskoleutbildning inom vårdsektorn, och därför kan man inte nu ta ställning till den. Inte heller räknar regeringen med någon utökning av antalet utbildningsorter för lärarkurserna. Uppenbarligen föreligger en stor och ökande brist på behöriga lärare för vårdyrkesutbildningen. Om de planer som landstingen arbetar efter för att bygga ut sjukvården skall kunna följas, måste utbildningen utökas. Dessutom är det nödvändigt att förlägga vidareutbildningen till fler platser än som föreslagits. I planeringsområde 4, som omfattar plus och , var bristen på behöriga lärare i genomsnitt och i enbart . En spridning av utbildningsmöjligheterna till olika regioner ger fler sökande möjlighet att utnyttja vidareutbildningen, då närheten till utbildningsorten är av stor betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att 14 lärarkurser för lärare vid vårdutbildning genomförs, 2. att hos regeringen begär en utökning av antalet utbildningsorter för lärarkurserna.