mot · FY021640 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar Jonnergärd och i Heden om företagens marknadsföring. Det råder ett samband mellan företagens grad av utvecklad marknadsföringsfunktioner och deras förmåga att i hårda tider hävda sysselsättningen. Detta framgår av en undersökning som gjort för att mot bakgrund avsysselsättningsstörningarna i samband med den senaste lågkonjunkturen belysa ett för samhällsekonomin väsentligt samband, nämligen sambandet mellan säkrad avsättning och tryggad sysselsättning. Vi har fått uppleva en förändring bort från en säljarens marknad med bristsituationer till en köparens marknad med rikt utbud av varor och tjänster. Denna förändring är strukturellt betingad och påverkas endast marginellt av konjunkturens svängningar. Den allmänna marknadssituationen är förvisso en helt annan jämfört närmast efter det med varubrist och starkt eftersatta konsumtionsbehov som då var förhärskande. I såväl god som dålig konjunktur kännetecknas marknaden numera av ett rikt utbud med en mångfald konsumtionsalternativ, mellan vilka köparen har att välja och vraka. Denna förändring ställer ökade krav på företagens förmåga i bl. a. följande hänseenden: 1. att genom marknadsundersökningar skaffa sig nödvändig kunskap om förändringar i köpkraftens styrka och inriktning, 2. att genom produktutveckling anpassa utbudet till förändringarna i köpkraftens styrka och inriktning, 3. att genom försäljnings- och informationsarbete skapa förutsättningar för att ett på detta sätt till marknaden anpassat utbud vinner avsättning. Det ligger i sakens natur att företag med god förmåga att möta dessa krav dvs. företag med väl utvecklade marknadsföringsfunktioner - är de som bäst lyckats i sina ansträngningar att hävda sig i den marknadssituation som råder. Också när det gäller att möta påfrestningar till följd av mer plötsliga förändringar i företagsamhetens arbetsvillkor, kommer företag med väl utvecklade marknadsföringsfunktioner att visa sig vara i besittning av förmåga till anpassning som gör dem bättre i stånd att klara påfrestningarna än företag med mindre väl utvecklade sådana funktioner. Energikrisen är ett exempel på förändringar i företagsamhetens arbetsvillkor, till vilka anpassning måste ske. Ju bättre utvecklad företagens anpassningsförmåga är, desto smärtfriare kan anpassningen ske och till Förmågan till anpassning är en fråga om utveckling av funktionerna för marknadsföring dvs. för undersökningar av de allmänna marknadsförutsättningarna, produktutveckling och därigenom anpassning till dessa förutsättningar samt information om resultat av ansträngningar för att uppnå en till marknaden och dess förändringar orienterad produktionsinriktning. Själva utvecklingsgraden i ett företags marknadsföring kan sägas vara ett mått på dess anpassningskapacitet. Vårt beroende av omvärlden liksom effekter till följd av plötsliga förändringar i omvärlden har skapat ett ökat behov av företag med betydande sådan kapacitet. Energikrisen utgör ett allvarligt memento i den saken. En till dagens situation anpassad sysselsättningspolitik måste i högre grad än inriktas på att skapa gynnsamma förutsättningar för företagen att utveckla sina marknadsföringsfunktioner. Många mindre och medelstora företag har till följd av de senaste årens pressande förhållanden saknat sådana förutsättningar. Många företag är inte tillräckligt stora för att utgöra underlag för utveckling av egna marknadsföringsfunktioner. En förstärkning av de mindre och medelstora företagens förmåga till konkurrenskraftig marknadsföring kan därför endast vinnas genom samverkan. Genom en sådan samverkan skulle säkerligen åtskilliga av de senaste årens företagsnedläggelser ha kunnat undvikas. Det finns i det sammanhanget anledning att särskilt framhålla att företagsnedläggelserna i haft en omfattning som gör att man kan betrakta nedläggningarna som enbart uttryck för en önskvärd strukturrationalisering. Det finns grund för att betrakta en växande andel av dessa nedläggningar som uttryck för en kapitalförstöring med för samhällsekonomin allvarliga negativa effekter. Samhället måste i större utsträckning än intressera sig för frågor med betydelse för de mindre och medelstora företagens förutsättningar att hävda sig i den förändrade marknadssituationen och att motstå påfrestningar till följd av plötsliga förändringar i omvärlden. Den successivt förändrade marknadssituationen - från varuknapphet till varurikedom med hårt konkurrerande konsumtionsalternativ har inte bara ställt företagen inför krav på nytänkande för att möta den förändrade situationens olika problem. Det ställs också krav på nytänkande bland de för vår näringspolitik ansvariga. Det påtalade sambandet mellan säkrad avsättning och tryggad sysselsättning kan snart nog genom en dramatisk förändring av sysselsättningsläget aktualisera en rad åtgärder i linjer med ett sådant till den förändrade marknadssituationen anpassat nytänkande. Vi måste nämligen räkna med en betydande risk för att vårt land ånyo får uppleva en period av starkt ökad arbetslöshet. Det gäller att till dess ha hunnit överväga åtgärder, lämpliga att främja utvecklingen av företagens marknadsförings- och anpassningsfunktioner. Det kan bl. a. gälla: 1. åtgärder för att stimulera mindre och medelstora företag att samverka när det gäller exempelvis marknadsundersökningar, produktutveckling, utställningsverksamhet, exportförsäljning, 2. att genom ändrade regler dels för lokaliseringsstöd, dels för utnyttjande av investeringsfonder förstärka de finansiella förutsättningarna för investeringar i utveckling av företagens marknadsföringsfunktioner, 3. att genom ändrade regler för den genom förmedlade bidragsverksamheten göra det möjligt att disponera allmänna medel för finansiering av utbildning inom området marknadsföring. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att en särskild utredning tillsätts med uppdrag att framlägga förslag till åtgärder för stimulans av utvecklingen av företagens marknadsföringsfunktioner, varvid de mindre och medelstora företagens problem särskilt bör beaktas. () ()