mot · FY022082 · 1975-04-16 00:00:00 — av herrar Åsling och med anledning av propositionen 1975: 57 om ett nytt system för automatisk databehandling inom folkbokförings- och beskattningsområdet. I propositionen 1975: 57 föreslås nya riktlinjer för ADB-verksamheten inom folkbokförings- och beskattningsområdet. Förslaget innebär en centralisering av ADB-verksamheten inom beskattningsområdet och bygger på ett av och statskontoret utarbetat principförslag avseende folkbokföring och beskattning. beslöt att ADB-verksamheten skall bedrivas i decentraliserade former. Detta system har i huvudsak fungerat väl, och det finns anledning att påminna om att huvuddelen av de remissinstanser, som yttrat sig över förslaget till centralisering av ADB-verksamheten inom beskattningens område, har avvisat förslaget och förordat att tidigare beslut om decentraliserad ADB-verksamhet skall ligga fast. Förslaget innebär att nära nog samtliga de ADB-bearbetningar på beskattningsområdet, som utförs hos länsstyrelserna, skall centraliseras. Därmed sker också en centralisering av beslutsfunktioner. Departementschefen anför att den tekniska utvecklingen har nått en nivå som i hög grad medger att arbetsformer och organisation utformas oberoende av den teknik som utnyttjas, varigenom beslutanderätten i olika frågor kan förläggas till lämpliga nivåer. Det avgörande är emellertid inte teknikens nivå och dess teoretiska möjligheter utan hur tekniken används i praktiken. Hittillsvarande erfarenheter har visat att ADB-tekniken i betydande utsträckning medverkat till centralisering av beslutsfunktioner. Särskilt inom den offentliga sektom har de ADB-tekniska lösningarna liksom nu föreliggande förslag haft en centraliserad inriktning, vilket naturligtvis medför en utökning av det centrala beslutsfattandet. Vid en centralisering i enlighet med förslaget kommer personalen regionalt inte längre att få samma inblick i och erfarenheter om program och datorfunktioner som , eftersom ADB-bearbetningama på beskattningsområdet skall utföras på den centrala datorn. Detta medför begränsning av möjligheterna att kunna lämna allmänheten och underställda myndigheter upplysningar om hur systemet arbetar och om innehållet i de olika produkterna, exempelvis skattsedlar. samheten måste i växande utsträckning styras till centralmyndigheten med olägenheter för allmänheten och minskade möjligheter för länsstyrelserna att verka som regionalt ledningsorgan på beskattningsområdet. Departementschefen tycks utgå från att den avgörande frågan är huruvida systemutvecklingen sker centralt eller ej. Varken länsstyrelserna eller andra remissinstanser har emellertid ifrågasatt annan ordning för systemutvecklingen än den nuvarande, nämligen att den skall vara samlad hos . Det väsentliga problemet förutom det från regionalpolitisk synpunkt betänkliga i förslag att minska arbetstillfällen regionalt är att genom överföring av bearbetningarna till central dator minskas det regionala systemkunnandet. Inte bara länsstyrelserna har pekat på denna konsekvens av centraliseringen utan även , som i lägesrapporten över förstudien anför att en övergång till ett system med en central dator torde kunna innebära att dagens regionala systemtekniska erfarenhet och kunnande i viss utsträckning tunnas ut. Verkningarna härav drabbar inte bara de lokala och regionala myndigheterna utan även allmänheten. Avståndet mellan dem som handlägger datorfunktionerna och allmänheten växer liksom telekommunikationsavståndet. Vidare påverkas den regionala arbetstillgången negativt. En centralisering med sådana verkningar kan inte accepteras. Departementschefen anför att vid ett ställningstagande till vilket ADB-system som bör väljas integritetsskyddsaspekterna självfallet måste tillmätas stor betydelse och att i det förordade systemet dessa har kommit att väl tillgodoses. Systemförslaget innebär som tidigare nämnts att nuvarande, av fastlagda, decentraliserade registerföring för beskattningsområdet (såväl fysiska som juridiska personer) skall centraliseras. I skatteregistren ingår bl. a. en omfattande mängd befolkningsdata personnummer, namn, adress, civilstånd, andra makens personummer m. m. Om följer förslaget, tillskapas under benämningen central registerföring av arbetsregister för beskattningen ett centralt personregister med mycket stor bredd, omfattande hela rikets vuxna befolkning. Registret skall vara åtkomligt via terminal. För enskilda personer som driver rörelse eller har någon anställd tillkommer att dessa därutöver skall vara registrerade såväl centralt som regionalt i ett s. k. organisationsregister. Detta innebär en betydande utökning av den offentliga dataregistreringen av medborgarna. Frågorna kring den utökade personregistreringen och inrättandet av ett centralt personregister under benämningen arbetsregister för beskattningen är av den vikt att de påfordrar en avsevärt mera allsidig belysning än vad som skett i propositionen. Den viktiga frågan om registeransvarigheten finns inte omnämnd. Enligt datalagen skall vid bedömandet av om otillbörligt intrång kan uppkomma särskilt beaktas arten och mängden av de personuppgifter som skall ingå i registret samt den in ställning till registret som föreligger eller kan antagas föreligga hos den som kan komma att registreras. Den självklara slutsatsen måste bli att förslaget om centralisering av ADB-funktionen inom beskattningsväsendet måste avvisas också av integritetsskäl. Från sida har vi i tidigare motioner pekat på och utförligt motiverat varför vi anser att en decentraliserad dataverksamhet i vårt land är att föredra från integritetsskyddssynpunkt. Ett första steg för att förhindra att det integritetsskydd som bl. a. garanteras i datalagen verkligen upprätthålls är att förhindra att det skapas en terminal innehållande personuppgifter om samtliga vuxna medborgare i hela riket. Skall sålunda, som det uttrycks i propositionen 1975: 57, integritetsskyddet tillmätas stor betydelse, måste förslaget om centraliserad ADB-funktion inom beskattningsväsendet avvisas. Närheten till registren måste tillmätas utomordentlig betydelse när det gäller att bedöma den inställning som föreligger eller kan antas föreligga hos dem som förekommer i ett register. Den direkta kontakten mellan registerförare och allmänheten underlättas erfarenhetsmässigt, om registren förs regionalt. Förutsättningarna för att hänsyn skall tas till allmänhetens inställning måste vara större i ett sådant system än i ett centralt system, med registeransvarighet och beslutsfunktion huvudsakligen liggande på central nivå långt från den berörda allmänheten. Ett länsvis uppdelat registreringssystem har också den fördelen att det innebär en uppdelning av registeransvarigheten och därmed också av beslutsfunktionerna. Härigenom sker en begränsning av de effekter som missbruk eller olämplig användning av registren kan leda till. Integritetsskyddsaspekterna talar som också datainspektionen och flertalet remissinstanser anfört för decentraliserad registerföring. Enbart integritetsskyddsaspekterna utgör i sig tillräckliga motiv för ett bibehållande av den av tidigare beslutade decentraliserade (regionala) registerföringen på beskattningsområdet. Detta ställningstagande står i samklang med vad som anförts från i skilda sammanhang, bl. a. i motionen 1975: 69 om decentraliserad organisation och registerföring för ADB-verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar 1. att avslå propositionen 1975: 57 i vad avser förslag till centraliserad ADB-verksamhet inom beskattningsväsendet, 2. att ADB-verksamheten inom beskattningsområdet skall vara decentraliserad till regional nivå. . ÅSLING (c) . H. ()