mot · FY02595 · 1975-01-22 00:00:00 — av herrar i och i om omprövning av skördeskadeskyddet. Det gångna året kännetecknas för jordbrukets del av ett dåligt skördeutfall. Det gäller i första hand spannmålsskörden men också vallodlingen. Vad som framför allt skapat irritation bland jordbrukarna i är det sätt varpå normskördarna beräknats. En omräkning av normskördarna borde i första hand ske för X-, W-och S-län. Dessa har betydligt lägre normskördar än medeltalen för aktuella skördar . Arealminskning under är 25,4 96. Om man antager att den nedlagda arealen, som i genomsnitt hade en svag produktionsförmåga, avkastade 70 96 av normalskörden och att fördelningen på grödor är proportionell, motsvarar detta en årlin trend på ca kärna. 174 försök 1962-1966 (omräknat från skördeökningskurva) för att motsvara länsnivå Redovisningen av kväve (N)-användningen är bristfällig, men har en sannolik höjning av ha-givoma till stråsäd skett med ca N i X-län. Denna höjning ligger . Inom detta intervall motsvarar skördeökningen ca kärna. Då vissa jordar, på grund av dålig dränering m. m. är lägre avkastande, bör en sänkning ganska väl motsvara länsgenomsnittet. kärna x 75 96 genom är lika med kärna. Denna trend motsvarar alltså en örlig ökning av kärna. förekommer ett ökat intresse för kalkning i vårt land och inte minst i X-län. Vi räknar med en ökning i Z-län från till närmare CaO per ha . Denna trend motsvarar framåt den minskande trenden vid högre N-givor. Denna sjukdom härjade svårt på stråsäden under i vissa län och säkerligen svårast i . Skördenivån, framför allt på havre men även på övrig vårsäd, blev mycket låg, betydligt lägre än om ingen gödsling, ogräsbekämpning eller inga andra växtfrämjande åtgärder skulle ha utförts. Följande sammanställning belyser detta. Skörd kg per ha hade personal placerad i länet under större delen av för att lösa Bollnäs-sjukan. Bollnäs-sjukan kan anses ha reellt påverkat trenden under den subjektiva och delvis påverkat skördestegringen och normskörden . Med hänvisning till det ovan anförda borde trenden för stråsäd vara ca ökning under den starkt expansiva . Nuvarande trend synes vara endast en tiondel av detta. En normskörd 1974 på ca skulle enligt en förnuftsmässig bedömning motsvara den nuvarande medelskörden. För att få en ytterligare rättvisa i systemet bör normskördarna beräknas med hänsyn till storleksgrupperna inom respektive skördeskadeområde. Detta måste vara en ganska enkel datateknisk operation och borde kunna utföras snabbt. Följande exempel belyser problemet. Biologisk skörd 1973 i procent av aktuell skörd 10,1-20,0 20,1-50,0 Som framgår av ovanstående föreligger starka skäl för att se över det nuvarande skördesystemets uppläggning. Vi anser att starka skäl dessutom föreligger att retroaktivt se över det skydd som redan utbetalts inom . Svagheterna i det system som används framgår av att skulle få ett mycket litet belopp om ersättningen följt de gamla reglerna. Med den individuella uppskattningen blev ersättningen ca 3,3 milj. kr. Om normskördetakt - som ligger till grund för beräkning av skördeskadeersättningen-varit t. ex. . högre, skulle troligen det dubbla beloppet ha utgått. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär 1. att det nuvarande systemet för fastställande av normskördar omprövas, 2. att omprövning sker av redan utbetalt belopp och att ersättning sker retroaktivt. () . ()