mot · FY0243 · 1975-01-10 00:00:00 — av herrar Åsling och om inrättande av ett särskilt distrikt för yrkesinspektionen i . har lokaliseringspolitiken börjat ge en viss effekt också i inland. För har detta bl. a. tagit sig uttryck i att den negativa befolkningsutvecklingen i och med har brutits och att länet kunnat notera en viss befolkningsökning. Det återstår emellertid mycket av differentiering av jämtländskt näringsliv, innan kan sägas erbjuda en arbetsmarknad som ligger i närheten av riksgenomsnittet. Arbetet med att differentiera näringslivet måste alltså fortsätta. Självfallet möter detta speciella problem i ett län med så kort industriell tradition som . Mycket av den industriella miljön måste nyskapas. Det är också betydelsefullt att utveckla de befintliga företagen, vilka till övervägande del är att hänföra till kategorin mindre och medelstora. Med hänsyn till den centrala betydelse som arbetsmiljöfrågorna nu tillmäts, är den verksamhet som yrkesinspektionen bedriver av avgörande betydelse för näringslivets utveckling i . Arbetsmiljöfrågornas växande betydelse föranledde socialutskottet att i sitt betänkande 1973:25 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:130 angående ändringar i arbetarskyddslagstiftningen och andra åtgärder för bättre arbetsmiljö att särskilt understryka den betydelse det ligger i att yrkesinspektionen kan verka nära arbetsställena och snabbt ta ställning till skyddsfrågor som där uppkommer. Detta principiella ställningstagande låg till grund när utskottet anslöt sig till förslaget om en ökning av antalet yrkesinspektionsdistrikt från 11 till 19. Beträffande yrkesinspektionens organisation i hänvisade socialutskottet i sitt betänkande 1973:25 till en framställning som ingivits från kommunstyrelsen i om att skulle utgöra ett eget yrkesinspektionsdistrikt. Utskottet ansåg sig då icke kunna tillstyrka denna framställning under hänvisning till att länsberedningen fortfarande befann sig mitt uppe i sitt utredningsarbete och att dess ställningstagande till den regionala samhällsorganisationen borde avvaktas innan ytterligare yrkesinspektionsdistrikt inrättades. Mot denna bakgrund nöjde man sig med att bifalla förslaget om att ett lokalkontor inrättades i för . Förslaget om att varje län skulle utgöra ett yrkesinspektionsdistrikt, som framförts i motionen 1973:2003 av i m. fl. (c), avstyrktes mot denna bakgrund av utskottet och föranledde ingen åtgärd startade lokalkontoret i sin verksamhet med 1 allmäninspektör, 1 skogsinspektör, 1 byggnadsinspektör (vakant) och två halvtidstjänstgörande kansliskrivare. Erfarenheterna av verksamheten vid lokalkontoret i visar redan att lokalkontoret är klart underbemannat. Näringslivet i tar i forsta hand kontakterna med lokalkontoret och i andra hand med distriktskontoret i , vilket lett till en betydande anhopning av ärenden vid Östersundskontoret. är också fyra av de inspektörer som arbetar inom stationerade i , varav följer onödigt långa resor och försvårade kontaktmöjligheter. Klart otillfredsställande är också att yrkeshygienisk expertis endast är stationerad i . arbetsuppgifter blir alltmer direkt kopplade till objekt och tid, undersökningar av gaskoncentration, lösningsmedel, fargprodukter, utredningar om befarade risksituationer, klarläggande av skyddsombuds ställningstagande m. m., vilket innebär att yrkesinspektionen måste kunna finnas tillgänglig för såväl kontroll och bevakning som uppföljning. Detta underlättas givetvis högst avsevärt om inspektör och objekt finns ej alltför långt ifrån varandra. Den pågående intensiva uppbyggnaden och förändringen av läns näringsliv förutsätter också livligt utbyte av erfarenheter mellan myndigheter å ena sidan och konsulter, företagare och anställda å den andra. Om satsningen på det jämtländska näringslivet också i detta avseende skall få full effekt måste det nuvarande yrkesinspektionsdistriktet delas och bilda ett eget. Underlaget är fullt tillräckligt för detta. I finns ca 1 700 arbetsplatser, som står under yrkesinspektionens tillsyn, och på dessa arbetsplatser finns över 23 000 anställda. Detta innebär att medeltalet anställda per arbetsplats uppgår till 13,8 personer. Som jämförelse kan nämnas att har ca 2 600 arbetsplatser med i runt tal 60 000 anställda och ett genomsnittligt antal anställda per arbetsplats om 22,8 personer. Även strukturen i det jämtländska näringslivet med relativt många små arbetsplatser ställer särskilda krav på yrkesinspektionens service- och rådgivande funktion och motiverar den förstärkning av organisationen som inrättandet av ett särskilt distrikt i skulle utgöra. Eftersom det avgörande hindret för socialutskottet ått ta upp frågan om inrättandet av ytterligare distrikt nu undanröjts i och med att länsberedningen avlämnat sitt förslag beträffande den regionala samhällsorganisationen, finns det nu anledning att på nytt ta upp frågan till behandling. Erfarenheterna från den hittillsvarande verksamheten vid lokalkontoret i pekar entydigt mot att lokalkontorets resurser avsevärt måste förstärkas och förändras till distriktskontor och att bildar eget distrikt av yrkesinspektionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skall utgöra ett distrikt av yrkesinspektionen. . ÅSLING (c) PER ()