mot · FY021825 · 1975-02-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975:16 om ändrade regler för inbetalning av medel till arbetsmiljökonto och särskilt investeringskonto. I proposition 1975:16 föreslås ändrade regler för inbetalning av medel till arbetsmiljö- och särskilt investeringskonto. Förslaget innebär att uppskov beviljas med inbetalning av hälften av de medel som skall avsättas till längst utgången av juni månad innevarande år. Motiveringen till liberaliseringen av reglerna är de ökade likviditetspåfrestningarna på företagen. Förslaget är välmotiverat men inte tillräckligt långtgående. Likviditeten förbättras visserligen något genom förslaget men försämras återigen när tiden för uppskovet är ute, dvs. Mycket tyder på att kommer att kännetecknas av en klar avmattning i konjunkturen. Försämringen av likviditeten riskerar därför att sammanfalla med att ekonomisk-politiska åtgärder, som syftar till att förmå företagen att upprätthålla eller expandera verksamheten, sätts in av statsmakterna. Det är självfallet ingen rationell politik. beslut om avsättningar till arbetsmiljö- och särskild investeringsfond föranleddes av den kraftiga förbättringen av företagens lönsamhet. Besluten bidrog aktivt till att skapa en lugnare upptakt till de pågående avtalsförhandlingarna genom att minska spännvidden i lönsamhet mellan olika företag och branscher. Konstruktionen av fonderna innebär att medlen står till det vinstgivande företagets disposition, vilket är en klar fördel jämfört med höjd bolagsskatt. Det är ytterligt angeläget att medlen i dessa båda fonder tillsammans med medlen i de permanenta investeringsfonderna släpps fria för att stimulera industriinvesteringarna . Genom den djupa internationella lågkonjunkturen har intresset för utbyggnad och expansion försvagats i exportindustrin. Allt talar för att efterfrågan också på hemmamarknaden kommer att försvagas . Det är inte desto mindre nödvändigt att produktionskapaciteten både i den exportinriktade och i den hemmamarknadsinriktade industrin byggs ut under den väntade lågkonjunkturperioden, så att företagen kan klara en större försäljning utan inflationsdrivande överefterfrågan, när konjunkturen återigen vänder. Det bidrar dessutom till att mildra effekterna av konjunkturdämpningen. Det är vidare nödvändigt att bygga ut exportindustrin för att kunna balansera det växande underskottet i handelsbalansen. För ökade industriinvesteringar talar också nödvändigheten av att minska beroendet av olja Detta är inte möjligt utan betydande investeringar i nya och energibesparande processer i företagen. Om företagen skall våga ta risken av att påbörja investeringar trots sjunkande försäljning på kort sikt, måste detta kunna ske utan allvarliga risker för likviditeten. Vidare måste den av statsmakterna bedrivna ekonomiska politiken skapa förtroende hos dem som fattar de avgörande investeringsbesluten. Här kan de olika investeringsfonderna spela en avgörande roll. Det är mycket tillfredsställande att regeringen avser att frisläppa medel ur dessa fonder . Av det skälet bör enligt regeringen tiden för uppskov med hälften av inbetalningarna inte utsträckas längre än t. o. m. utgången av . Denna ordning kommer sannolikt att få till följd att många företag betalar in betydande summor för att eller månader senare få meddelande om att dessa medel får användas för investering och därför återigen kan disponeras. Det förefaller vara en onödigt byråkratisk och tungrodd ordning. Det är troligt att den pågående avtalsrörelsen kommer att dra ut ännu en eller . Det kan inte uteslutas att de nya högre lönerna plus de retroaktiva löneutbetalningarna kommer att utbetalas först . Det innebär i så fall att en betydande påfrestning av likviditeten inträffar som inbetalningarna till de här aktuella fonderna skall ske. Företagens behov av ökade krediter kommer med dessa antaganden att öka starkt. Det är inte troligt att bankväsendet kan möta detta behov med de nu gällande kreditrestriktionerna. En förlängning av uppskovsmöjligheterna är därför också av denna anledning välmotiverad. Den förbättrade likviditet som vinns genom uppskovet med inbetalningarna erhålls till priset av en årsränta på ca 8 96. Det måste anses vara en förmånlig ränta för en kort kredit. För att komma i åtnjutande av förmånen av ett ännu längre uppskov borde därför en mindre höjning av denna räntekostnad kunna övervägas. Uppskovet med inbetalningarna motiveras med de ökade likviditetspåfrestningarna på företagen. Samma motiv kan användas för en ytterligare förlängning av uppskovstiden. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att anhålla hos regeringen om förslag till ändringar i lagen om avsättning till arbetsmiljöfond, respektive lagen om avsättning till särskild investeringsfond, innebärande att uppskov med inbetalningarna kan medges med hälften av de lagstadgade avsättningarna t. o. m. . () i