mot · FY02362 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ökad internationalisering av skolutbildningen. Genom beslut tillsatte UKÄ en arbetsgrupp för utredning angående internationalisering av universitetsutbildningen. Arbetsgruppen, som fick namnet UKÄ:s internationaliseringsutredning (IU), hade till huvuduppgift att analysera motiven och målen för en ökad internationalisering på den högre utbildningens område och framlägga därav föranledda förslag. En grundläggande slutsats hos utredningen var att det inte är möjligt att göra en kvantitativ avgränsning av behovet av utbildning för internationell tjänst eller en internationaliserad utbildning över huvud taget. Behovet gäller alla, om än i varierande grad. Följaktligen konstaterade utredningen att det centrala är att eftersträva en ökad internationalisering av all utbildning vid universiteten. Då tyngdpunkten måste läggas på skapandet av ett internationellt perspektiv i all utbildning måste utbildningsväsendet ses som en helhet. Utredarna ansåg sig därför inte kunna begränsa sig enbart till UKÄ.s förvaltningsområde utan tog - om än på ett allmänt plan - upp även frågor om internationalisering av utbildningen i det allmänna skolväsendet och vid vissa högre utbildningsanstalter utanför UKÄ:s förvaltningsområde. Utvecklingen mot ökat beroende och samspel mellan länder och folk förändrar i avgörande grad förutsättningarna för tillvaron och därmed för utbildningen. I stort sett är denna utveckling inte bara ofrånkomlig utan också önskvärd. Men internationaliseringsprocessen medför också problem, och den kan ta icke önskvärda former. Detta förstärker emellertid skälen för en internationalisering av utbildningen, så att förutsättningar skapas för att påverka utbildningen. En internationaliserad utbildning måste vara allsidig, kritisk och värdemedveten. Att världen har krympt betyder inte bara att förbindelserna mellan länder och folk har ökat, det betyder också att många av de avgörande livsfrågorna blivit av global natur och kan lösas endast genom internationell samverkan. Detta är i hög grad ett utbildningsproblem. Behovet av internationell solidaritet och världsmedborgarkänsla är det viktigaste motivet för en internationaliserad utbildning. Men eftersom de globala livsfrågorna är avgörande även för den enskilde individens och nationens villkor, är en sådan utbildning också av nationellt intresse. Till detta allmänna motiv kommer ett arbetsmarknadsmotiv,som grundas på att olika yrkesfunktioner i växande grad får ett internationellt inslag, vare sig arbetsuppgifterna fullgörs i eller utanför . skapa beredskap och förmåga att möta förändringar, som bl. a. drivs fram av intemationaliseringsprocessen. Det allmänna internationaliseringsmotivet bör emellertid ses som överordnat och arbetsmarknadsmotivet som ett delmotiv. Den skisserade utvecklingen berör naturligtvis inte bara högskoleutbildningen. Även skolan ställs inför en radikalt ny situation. Det är alltså inte fråga om att endast göra smärre ändringar och tillägg i skolans utbildning. Behov föreligger av en genomgripande nyorientering, en ny syn på utbildningens roll för internationellt samarbete. Mot den bakgrunden är det synnerligen angeläget att det även på SÖområdet upprättas en handlingsplan för en ökad internationalisering av utbildningen inom skolans område. I anledning av vad som ovan anförts hemställs att måtte hos regeringen anhålla om att UKÄ:s internationaliseringsutrednings betänkanden jämte inkomna remissvar översänds till med begäran om förslag för en ökad internationalisering av utbildningen i skolan. () ()