ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FY021037 · 1975-01-27 00:00:00 — av herr förste vice talmannen m. fl. om utredning rörande de av alkoholen föranledda totala samhällskostnaderna. Det är mycket som talar för att alkoholens totala kostnader för samhället är betydande. företogs en undersökning i som kom till det resultatet att nationalinkomstens minskning genom alkoholbruket inte rimligen kunde uppskattas till eller . 1 en amerikansk undersökning beräknades nationalinkomsten efter införande av totalförbudet ha ökat med omkring 10 96. I gjordes av professor en uppskattning av ifrågavarande indirekta kostnader, vilka ansåg kunna beräknas ligga mellan lägst 3 och och högst 7 och av nationalinkomsten. Den alkoholpolitiska utredningen som avgav sitt slutbetänkande har enligt utredningen haft planer på att verkställa en utredning om alkoholens kostnader för samhället. Dess värre lyckades inte utredningen realisera sina planer i detta avseende. För debatten om alkoholens roll i samhället vore emel lertid en sådan undersökning av stort värde. Utvecklingen inom många samhällsområden, t. ex. inom sjukvården, tyder på att andelen alkoholbetingade kostnader ökar med oroväckande snabbhet. Ett detaljexempel på detta kan hämtas från ett mentalsjukhus i , där andelen alkoholmissbrukare har ökat betydligt och är uppe i av samtliga patienter. Enligt läkare vid sjukhuset är det ökalkoholismen som slår igenom med full kraft. En rad andra fall skulle kunna uppräknas. Det måste vara viktigt för samhället att ha kunskap om alkoholens samhällskostnader, men i synnerhet är det av värde för samhället att kunna följa utvecklingen av dessa kostnader i förhållande till andra kostnader. En sådan kunskap kan självklart användas i samhällets arbete för att förebygga dessa kostnader och givetvis de alkoholskador som utgör grunden för kostnaderna. Det är därför angeläget att föreslår regeringen att tillsätta en utredning för att belysa alkoholens samhällskostnader samt utvecklingen av dessa kostnader i jämförelse med andra kostnader. Uppgiften för en sådan utredning borde i första hand vara att möjligt lägga fram vetenskapligt pålitliga uppgifter beträffande alkoholens totala samhällskostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt regeringen att tillsätta en utredning för att vetenskapligt belysa alkoholens totala samhällskostnader samt utvecklingen av dessa kostnader i relation till andra samhällskostnader. () () () i Agnäs
mot · FY021039 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1975:1020 av m. fl. A. hos regeringen begär att skatteutredningen ges tilläggsdirektiv att utarbeta en femårig skattesänkningsplan i enlighet med vad som i motionen anförts, innefattande bl. a. en planmässig sänkning av marginalskatterna, B. för att förbättra situationen för barnfamiljer med hemmavarande make beslutar medge ett extra familjeavdrag om , C. hos regeringen begär att skatteutredningen ges tilläggsdirektiv att utarbeta förslag, ägnade att förbättra situationen för barnfamiljer med hemmavarande make, D. för barnfamiljer där båda makarna förvärvsarbetar, liksom för ensamstående familjeförsörjare, beslutar medge rätt till avdrag vid taxeringen för styrkta barntillsynskostnader i enlighet med vad som i motionen anförts, E. hos regeringen hemställer om initiativ till nya förhandlingar, syftande till ett kommunalt skattestopp, F. hos regeringen anhåller om utredning och förslag, syftande till 1. att ett system för generös premiering av det frivilliga hushållssparande! införs, som tar särskild hänsyn till de lägre inkomsttagarna och barnfamiljernas situation, 2. att skattereglerna så utformas att arbetsmarknadens parter finner det förmånligt att sluta avtal, som innebär att en del av löneökningen för dem som så önskar kan utgå i form av sparande, s. k. sparlön, 3. regler för skattefri avsättning till forsknings- och utvecklingsfonder inom företag, 4. skattelättnader för nystartade företag, 5. förbättrade finansieringsmöjligheter för de mindre och medelstora företagen, innebärande bl. a. förslag till självfinansieringsfonder, 6. att skattskyldig vid taxering till statlig och inkomstskatt skall åtnjuta förhöjt avdrag för egenavgift, uppgående till av nämnda avgift, G. hos regeringen anhåller om förslag till fördubbling av det extra avdraget för intäkt från kapital, H. hos regeringen anhåller om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningen, innebärande att utredningen även skall undersöka vilka konsekvenser den snabbare penningvärdeförsämringen har på företagens skattekraft och överväga huruvida avskrivningar skall ske på återanskaffningsvärden i stället för på de historiska anskaffningsvärdena, I. hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningen, innebärande att utredningen med förtur skall lösa familjeföretagens kapitalskatteproblem, J. hos regeringen anhåller om förslag om sådan ändring i lagen om avsättning till särskild investeringsfond att företagen ges rätt att efter prövning i stället för kontantinbetalning till erlägga betalningen i form av reverser i syfte att minska företagens likviditetsproblem, K. hos regeringen anhåller om tilläggsdirektiv till utredningen om företagens uppgiftsplikt, innebärande att utredningen även skall framlägga förslag om ersättning till företagen för deras arbete vid fullgörandet av sin uppgiftsskyldighet, L. beslutar om borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet från , M. ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen om skattepolitiken. () () G. () PER () i Gäddvik
mot · FY021041 · 1975-01-27 00:00:00 — av i Glömminge om investeringsfonder för jordbruk. Systemet med investeringsfonder, som infördes , har numera fått stor omfattning. Vid sidan av det ursprungliga syftet - att verka som konjunkturregulatorer - har fondema också börjat utnyttjas i lokaliseringspolitiskt syfte. Rätten att avsätta medel till investeringsfond är emellertid i huvudsak förbehållen aktiebolag och ekonomiska föreningar. Det innebär att bl. a. huvuddelen av jordbruksföretagen inte kan utnyttja sådana avsättningar. motionskrav om att i stället ge dessa företag rätt till öppen resultatutjämning har avslagits av . För skogsbruket kan skogskontot i viss utsträckning sägas fylla samma funktion som investeringsfonderna. Enligt min uppfattning är det angeläget att motsvarande möjligheter tillskapas för jordbruket. Investeringarna i jordbruket har numera stor omfattning. Det skulle därför vara av stort värde från både samhällsekonomisk och företagsekonomisk synpunkt, om jordbruket fick tillgång till ett liknande system som investeringsfonderna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller om utredning beträffande ett system med investeringsfonder eller motsvarande inom jordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Glömminge 3 sami Nr 1041-1047
mot · FY021042 · 1975-01-27 00:00:00 — om skattefrihet för viss del av vårdnadsbidrag för handikappad. Fr. o. m. förstärks vårdbidraget för handikappat barn , som vårdas i hemmet, genom att pensionstillskotten fördubblas. Emellertid kommer detta inte att medföra någon väsentlig förbättring vare sig för förvärvsarbetande vårdnadshavare som måste anlita avlönad vårdare eller för hemmavarande förälder, vars barn har så kvalificerat vårdbehov att yrkesutbildad arbetskraft delvis måste anlitas för vården. I dessa fall kommer marginalskatten att äta upp alltför stor del av vårdbidraget. Jag anser att för dessa fall ett extra förvärvsavdrag bör medges vid taxeringen, så att avdrag tillåts med den faktiska, styrkta kostnaden inom ramen för den inkomst som utgörs av vårdbidraget. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär att sådana anvisningar utfärdas att vårdkostnader blir avdragsgilla från vårdbidrag för handikappat barn enligt vad i motionen anförts.
mot · FY021043 · 1975-01-27 00:00:00 — av herrar Clarkson och Nisser om ändrade bestämmelser för restitution av bensinskatt inom jord bruket. I samband med riksdagsbehandlingen av frågan om förändrad skatt på bl. a. brännolja och dieselbränsle behandlades även frågan om bensinskatterestitution för jordbruket. Från vårt håll anfördes i en motion att bensinskatterestitutionen borde bibehållas på dåvarande nivå. Enligt vår uppfattning är det inte rimligt att begränsa bensinskatterestitutionen enbart av det skälet att antalet bensinmotorer (traktorer, skördetröskor m. i jordbruket är ringa. Användningsområdet och vilka jordbrukare som använder sig av bensinmotorer bör tillmätas större vikt. Inte minst bör de faktorer beaktas som betingas av olikheter inom jordbruket. Exempelvis är bensinförbrukningen större hos den jordbrukare som endast har en traktor - och då en bensintraktor - än hos den jordbmkare som har flera traktorer varav en bensintraktor. I det senare fallet nyttjas oftast bensintraktorn såsom reservtraktor. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om förändrad bensinskattereduktion enligt vad som i motionen angivits. () . NISSER (m) 1* 1975.
mot · FY021045 · 1975-01-27 00:00:00 — om befrielse från arvsskatt för fria trossamfund och andra ideella organisationer. Enligt gällande lagstiftning är vissa organisationer som gör en samhällsgagnande insats befriade från arvsskatt. Detta är enligt min mening en riktig bestämmelse. Testamentsgivarens önskan är självfallet att så mycket av behållningen som möjligt skall gå till det välgörande ändamål som det testamentariska förordnandet avsetts för. Detta är också värdefullt från samhällets synpunkt. Tyvärr är de nuvarande bestämmelserna så utformade att skattebefrielse gäller endast ett fåtal organisationer. Andra organisationer - bl. a. de fria trossamfunden - erhåller inte skattebefrielse, detta trots att de bedriver en samhällsgagnande insats bland äldre och avsidestagna. Trossamfunden och andra organisationer, som med nuvarande bestämmelser får erlägga arvsskatt, utför också en god samhällsgärning genom ett i många fall omfattande ungdomsarbete. Ett exempel på hur underligt de nuvarande arvsskattebestäm melserna verkar får man genom ett arvsärende som behandlats vid . Två avlidna syskon har i testamente förordnat att deras tillgångar skall delas i tre delar och tillfalla Rädda barnen, korset och bygdens . De två förstnämnda organisationerna är enligt gällande lagstiftning befriade från arvsskatt. Den till anslutna församlingen får betala arvsskatt på sin tredjedel av behållningen i boet. Jag vill upprepa att det är min uppfattning att det är riktigt att organisationer - som i detta fall Röda korset och Rädda barnen - är arvsskattebefriade. Likaså är det enligt min bedömning riktigt att är befriad från arvsskatt. Det är dock mycket otillfredsställande att organisationer - exempelvis de fria trossamfunden - inte är jämställda när det gäller denna arvsskattebefrielse. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att kungörelsen om arvsskatt ändras så att de fria trossamfunden inkl. deras distriktsorganisationer och lokala församlingar samt andra organisationer, som gör en samhällsnyttig insats, befrias från arvsskatt.
mot · FY021046 · 1975-01-27 00:00:00 — om ändrade skattebestämmelser för försäld rotpost. Grundregeln i vår skattelagstiftning är att inkomst eller förmögenhet inte skall dubbelbeskattas. Vissa brister har dock funnits i lagstiftningen, vilka fått till följd att dubbelbeskattning eller felaktig beskattning skett. Ett sådant exempel har jag tidigare påtalat i en riksdagsmotion . Det gällde felaktigheten i att innestående medel på skogskonto i arvs- och förmögenhetssammanställning skulle upptagas i sin helhet. Medlen skall vid uttag beskattas och är således inte i sin helhet en tillgång för ägaren. Detta har rättats till genom lag om ändring i lagen om statlig förmögenhetsskatt (SFS 1974:1055). En liknande brist i skattelagstiftningen kvarstår dock. Det gäller fastställande av taxeringsvärde på skogsfastighet där upplåtelse av avverkningsrätt (s. k. försäljning av rotpost) skett. Ofta förbehåller sig köparen rätten att - ofta - ha rotposten kvar oavverkad. Så länge den är oavverkad skall virkesbeståndet enligt nuvarande lag i fastighetsvärdeshänseende anses tillhöra fastigheten. är säljaren skyldig att i sin förmögenhetssammanställning i deklarationen upptaga köplikviden i dess helhet, antingen i form av erhållen likvid eller såsom innestående fordran hos köparen. Följden blir alltså en dubbelbeskattning, då dels likviden blir upptagen i förmögenhetssammanställningen, dels det försålda virkesbeståndet kommer att ingå i och påverka fastighetens taxeringsvärde. Vid många tillfällen kan det ske en mycket stor samlad avverkning, och då får dubbelbeskattningen stor betydelse. års allmänna fastighetstaxering har möjlighet getts att ställa frågor till . En av de första frågorna som ställdes gällde just problemet med dubbelbeskattning vid försäljning av rotposter. Frågan löd: har försäljning skett av en rotpost. Avverkning har ej skett och beräknas ej heller ske /75. Hur behandlas denna rotpost vid beräkning av skogsbruksvärde? Kommer den att påverka fastighetens taxeringsvärde sker viss dubbelbeskattning vid förmögenhetstaxeringen då värdet av rotposten också utgör tillgång vid denna senare taxering. svarade: Så länge avverkning av rotposten ej skett skall den påverka skogsbruksvärdet. Växande träd utgör fast egendom. Viss dubbelbeskattning i förmögenhetshänseende är ofrånkomlig i detta fall. Av detta svar framgår att konstaterar att med gällande lag är viss dubbelbeskattning i förmögenhetshänseende ofrånkomlig. Detta är enligt min mening otillfredsställande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av punkt 2 b av anvisningarna till 10 § kommunalskattelagen att värdet av försåld rotpost inte dubbelbeskattas i förmögenhetshänseende.
mot · FY021047 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om slopande av arbetsgivaravgift för konstnärlig eller litterär verksamhet. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1975:1316 hemställer att beslutar att inkomster från av enskild driven konstnärlig eller litterär verksamhet undantages vid bestämmande av allmän arbetsgivaravgift. () ()
mot · FY021049 · 1975-01-27 00:00:00 — om vissa frihandeisprivilegier för . och dess invånare har många problem som inte i samma utsträckning råder på fastlandet. Men de har också en i många avseenden underbar livsmiljö som många turister även får glädje av. Som bekant lever befolkningen i hög grad på turistnäringen. Det synes därför vara angeläget att denna näring utvidgas. Det bör vara möjligt, och kan kanske bli en attraktiv verksamhet, att göra , eller lämplig del därav, till s. k. frihandelsområde, detta bl. a. under förutsättning att gotlänningarna själva önskar det. Det skulle i praktiken innebära att utländska medborgare, men avgjort inte svenska eller ens nordiska, skulle få inköpa lämpliga varor utan de vanliga tull- och momsavgifterna. Det skulle eventuellt locka till ökade resor till för utländska medborgare och skulle inte innebära några större nackdelar för övriga svenska affärsmän eller myndigheter, eftersom ifrågavarande varor ändå inte skulle ha blivit sålda på annat sätt eller på annan plats i landet. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär en utredning om fördelarna med och möjligheterna till att göra eller lämplig del därav till frihandelsområde.
mot · FY021053 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om befrielse från arbetsgivaravgift för kommuner och landsting. Kommunernas ekonomi och den kommunala utdebiteringen tillhör de problem som alltmer tränger fram i skattedebatten. Detta är ganska naturligt med tanke på att för de flesta inkomsttagare är kommunalskatten den tyngsta av de direkta skatterna. Särskilt kännbar är kommunalskatten för låg- och medelinkomsttagare. Kommunalskatten har stigit kraftigt. höjdes skatten i mer än hälften av landets kommuner och landsting. Den genomsnittliga utdebiteringen överstiger nu . 1 många kommuner är utdebiteringen betydligt högre. Försöken att hålla tillbaka skattehöjningarna genom överenskommelse mellan staten och kommunförbunden löste inte de bakomliggande problemen utan medförde i stället försämrad service och ett uppdämt reformbehov. Effekten av de nya initiativen till skattestopp torde bli likartad. Det är en rad företeelser som orsakat höjda kommunalskatter. Åtskilliga uppgifter och utgifter har lagts på kommuner och landting. Statsbidragen är otillräckliga och urholkas av inflationen. Avräkningsförfarandet i fråga om erlagda kommunalskatter har en ogynnsam effekt för kommunerna. Vidtagna åtgärder på det statliga området, bl. a. skatteomläggningarna, har direkt ökat utgifterna för kommuner och landsting. Höjningar av den proportionella kommunalskatten som följd av lättnader i den progressiva statsskatten minskar värdet av den statliga skattesänkningen och missgynnar låginkomsttagarna. Arbetsgivaravgifterna har fått en annan tyngd för kommunerna genom omläggningen av den statliga beskattningen. Det kan också starkt ifrågasättas riktigheten i att kommuner och landsting skall erlägga miljardbelopp till staten i mervärdeskatt, när dessa belopp måste tas in via den för låginkomsttagare ogynnsamma kommunalskatten. Detta är problem som enligt vår mening måste tas upp till en övergripande behandling, vilket kommunisterna också förordat i annat sammanhang. Enligt vår mening är det dock både möjligt och nödvändigt att vidta åtgärder i syfte att uppnå ekonomiska lättnader för kommuner och landsting. Det är inte nödvändigt att avvakta den totala översynen av kommunernas ekonomiska situation. Vi förordar statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna, ett statligt grundbidrag för pensionärernas bostadstillägg samt befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift. Dessa åtgärder bör vara möjliga att vidta utan särskilda utredningar. Det skulle vara av stor betydelse för kommunernas möjligheter att utan skattehöjningar fullgöra vissa angelägna uppgifter. Med hänvisning till det anförda föreslås1 att hos regeringen begär förslag rörande befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift. INGA (vpk) (vpk) i '(Se även motionerna 1975:1809 och 1975:1812) (vpk) (vpk) PER (vpk) (vpk)
mot · FY021056 · 1975-01-27 00:00:00 — om höjning av det s. k. sparavdraget vid inkomsttaxeringen. Som framhållits i tidigare motioner i detta ämne är sparandet nödvändigt för kapitalbildning och investeringar. Det enskilda sparandet är här ett viktigt komplement till andra former av kapitalbildning. Även om man ibland behöver stimulera konsumtionen i konjunkturpolitiskt syfte så bör det enskilda sparandet stimuleras inte minst därför att ett regelbundet sådant ger den enskilde medborgaren möjlighet att använda av sitt sparkapital när han själv behöver investera för något ändamål eller när konjunkturen gör det önskvärt och samhället stimulerar honom till det. Normalt innebär ju också sparandet att man genom ränta får ut i stort samma realvärde som när man sätter in pengarna i någon bank. 1 tider med hastig penningvärdeförsämring blir emellertid effekten negativ för den sparande om man avser realvärde, och det är här av betydelse att sparavdraget följer med penningvärdeutvecklingen och index för att ge ökad lust att spara. Sparavdraget, som f. n. är 400 för ensamstående och 800 för makar, behöver fördubblas för att ha motsvarande värde som när det infördes. Det är självfallet särskilt småspararna, som inte har så stora möjligheter att spara på annat sätt än genom insättningar i sparinstitut, som har största glädjen av sparavdraget, och det är därför angeläget att ge dem denna stimulans. Vid den uppgörelse som förekom i samband med de s. k. Hagaöverläggningarna, kom man överens om att sparavdraget skulle höjas till ovan nämnda belopp. Då jag anser att det är värdefullt att ett beslut om återställande av sparavdragets ursprungliga realvärde kommer till stånd med det snaraste hemställer jag att beslutar att det s. k. sparavdraget vid deklaration av ränteinkomster till inkomsttaxeringen höjs till . för enskild och . för makar att tillämpas vid taxering inkomster.
mot · FY021057 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om förmögenhetsbeskattningen av fordran på grund av försäljning av skog. I samband med större skogsavverkningar förekommer det ofta att säljare och köpare kommer överens om att både själva skogsuttaget och betalningen skall fördelas över . Köparen kan då ibland få ett tillgodohavande hos säljaren, vilket han måste redovisa som tillgång i sin deklaration, trots att medlen inte alltid är disponibla. står i allmänhet taxeringsvärdet på själva skogsfastigheten kvar oförändrat även efter det att avverkningen har ägt rum. För att en ändring av taxeringsvärdet skall komma till stånd fordras det nämligen att avverkningen medfört att fastighetens hela värde minskat med . På så sätt kan en viss dubbelbeskattning uppkomma, särskilt som den som säljer skogen i sin deklaration måste redovisa hela sitt tillgodohavande hos köparen som tillgång. 1 enlighet med vad som gäller för bl. a. skogskonto och varulager anser vi att tillgångar av detta slag inte skall behöva tas upp till mer än halva värdet vid förmögenhetsredovisningen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att tillgångar som svarar mot avverkad skog eller avverkningsrätt till skog och som står inne hos köparen skall få tas upp till halva värdet vid förmögenhetsbeskattningen i enlighet med vad som har anförts i motionen. () ()
mot · FY021059 · 1975-01-27 00:00:00 — om höjd minimigräns för redovisningsskyldighet till mervärdeskatt. Maj:ts förordning om mervärdeskatt (SFS 1968:430) 6 $ föreligger inte redovisningsskyldighet för skattepliktig omsättning som under ett kalenderår icke överstiger . Sedan lagens tillkomst 1968 har penningvärdeförsämringen medfört att många av de mindre företagare som då lagen infördes icke var redovisningsskyldiga nu måste lämna deklaration för mervärdeskatt. För att återställa redovisningsskyldigheten till den gräns den hade vid lagens införande bör det lägsta belopp för vilket redovisning skall ske uppgå till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av 6 § förordningen om mervärdeskatt att lägsta redovisningsbelopp för mervärdeskatt fastställs till .