mot · FY021052 · 1975-01-27 00:00:00 — av m. fl. om sammanslagning av skatteutredningar, m. m. 1 sin reservation till skatteutrednings delbetänkande Skatteomläggning 1976 (SOU 1974:103) anförde kommunisternas representant . Detta är det andra förslag till provisorisk skatteomläggning som framlägges av skatteutredning efter tilläggsdirektiv av regeringen. Det första provisoriet avsåg skatter, detta provisorium avser skatter. Inom utredningen har jag framfört som min mening att dylika uppdrag att förfärdiga skatteprovisorier icke borde åvila utredningen. Risken är ju att densamma i stället för att fullgöra sitt ursprungliga uppdrag att föreslå långsiktiga, nödvändiga förändringar av skattesystemet förvandlas till ett permanent beredningsorgan som framkommer med ett skatteprovisorium. Sådana borde hellre beredas av regeringens egna organ och skatteutredningen ges möjlighet att planera beskattningens utformning på . Det kan tilläggas att denna uppgift kräver ett intimt samarbete med övriga utredningar på det skattepolitiska området, framför allt företagsskatteberedningen och kommunalekonomiska utredningen, möjligen i form av en sammanslagning av utredningarna eftersom deras respektive utredningsområden griper in i varandra. Förslag om en sådan sammanslagning av de sittande skatteutredningarna har från vpk:s sida tidigare framförts i samband med de s. k. Hagaöverläggningarna och i skattedebatter i . Skälen för en sådan samordning av skatteutredningarnas arbete är uppenbara. skatteutredning har framlagt två förslag om skatteprovisorier, vilka bägge påverkar kommunernas och landstingens ekonomiska förhållanden och skatteproblem. Höjningen av arbetsgivaravgifterna, vilken använts som finansieringsform vid de föreslagna skatteomläggningarna, berör i hög grad kommuner och landsting med deras omfattande personalkostnader. Även via inkomstutvecklingen påverkas den kommunala ekonomin. Företagsbeskattningen står också i samband med de föreslagna åtgärderna, eftersom dessa innebär en övergång i visst tempo från direkt statsskatt på löntagarnas inkomster till avgifter erlagda av företagen. Den framtida företagsbeskattningen kan inte fastläggas utan hänsynstagande till förslag om bl. a. slopande av nuvarande mervärdeskatten på konsumtionen eller fullföljande av den påbörjade övergången från löneinkomstskatt till på visst sätt konstruerad företagsskatt. Även mellan de kommunala skattefrågorna och företagsbeskattningen finns ett direkt samband, bl. a. sammanhängande med gällande regler för beskattningen av företag verksamma i flera kommuner och de stora kommunala kostnaderna för bostadsbygge och annan service. Vi förordar därför en sammanslagning av skatteutredning, företagsskatteberedningen och kommunalekonomiska utredningen till en enda skatteutredning eller alternativt att ett fast samarbete mellan utredningarna skapas. Däremot anser vi att de frågor som sammanhänger med skatteflykt och skattefusk bör upptas av en särskild utredning, såsom föreslås i motionen 1975:235. En sådan samordnad utredning bör också till ingående prövning ta upp frågan om en enda enhetlig skatt för stat och kommun. Den nuvarande uppgifts- och kostnadsfördelningen har i realiteten starkt beskurit den kommunala självbestämmanderätten. För att denna skall kunna bevaras och för att skillnaderna mellan förhållandena i olika kommuner skall utjämnas är det nödvändigt med genomgripande åtgärder. bör en annan kostnadsfördelning åstadkommas mellan stat och kommun. I det något längre perspektivet bör konstruktionen och konsekvenserna av en enhetlig statskommunal skatt ingående prövas. Den sammanslagna skatteutredningen bör i övrigt särskilt pröva en grundläggande omläggning av beskattningen från mervärdeskatt på konsumtionen till bruttoskatt på produktionen och från direkt statsskatt på löntagarnas inkomster till avgifter erlagda av företagen. Kritiska synpunkter har i olika sammanhang riktats mot konstruktionen av den nuvarande allmänna arbetsgivaravgiften, som beräknas i förhållande till lönesumman i företagen och gynnar de stora och högrationaliserade företagen. En arbetsgivaravgift eller företagsskatt, beräknad i förhållande till omsättningen, till förbrukningen av energi eller råvaror, skulle ge ett annat resultat vid den inbördes fördelningen på företagen. Den skulle också ge möjlighet att anlägga t. ex. miljöaspekter vid beskattningen. Vid en sådan omläggning av beskattningssystemet till skatt på produktionen är det viktigt att söka förhindra att företagen övervältrar skatterna på konsumenterna. Syftet med skatteomläggningen måste ju vara fördelningspolitiskt, nämligen att söka lätta den nuvarande tunga skattebördan på det arbetande folket genom skärpt beskattning av kapitalet. Det avgörande är härvid inte tekniska garantier, utan att skattepolitiken medvetet utformas som en kampåtgärd mot den starka förmögenhetskoncentrationen och mot kapitalets höga profiter. Även beskattningen av de stora privata förmögenheterna måste kraftigt skärpas som ett led i en politik för ekonomisk utjämning. Med anledning av det anförda föreslås 1. att uttalar sig för en sammanslagning av skatteutredning, företagsskatteberedningen och den kommunalekonomiska utredningen till en enda skatteutredning eller alternativt att ett fast samarbete mellan utredningarna skapas, 2. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående riktlinjer för en omläggning av skattesystemet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i INGA (vpk) GOTAB 75 8730 S 1975