mot · FY02599 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ökad sockerbetsodling. I konsumeras socker dvs. ca per person. Härav produceras drygt 3/4 eller ca inom landet. Den svenska sockerbetsarealen har höjts något . Den utgjorde 40 000 ha , 42 000 ha 1972 och 46 000 ha 1974. Sistnämnda år hade betodlarna anmält intresse för att odla totalt 52 600 ha. Men med hänsyn till statsmakternas beslut måste en nedskärning ske till 46 000 ha genom överenskommelser mellan betodlarna och . Det svenska betsockrets pris, som är anknutet till produktionskostnaderna inom EG, bestämdes till kr. 1:72 per kg. Världsmarknadspriset på socker har undergått en kraftig höjning. kostade sockret på världsmarknaden per kg. Det steg relativt långsamt till , då priset enligt Parisbörsens notering låg på kr. 1:96 per kg. Därefter inträdde en våldsam stegring. nåddes den högsta noteringen, kr. 6:76 per kg. föll noteringen till kr. 5:95 per kg. Världsmarknadsprisets inverkan på sockerpriset till konsumenterna kan belysas med följande exempel. Om det svenska sockret kostar kr. 1:72 per kg och täcker 78 96 av behovet, och det importerade sockret kostar kr. 5:95 per kg, blir det sammanvägda priset 78 96 av 1:72 (= kr. 1:34) + 22 96 av . (= kr. 1:31), dvs. Enligt detta räkneexempel blir sålunda konsumenternas kostnad för sockret kr. 0:93 per kg högre än om hela konsumtionsbehovet kunde täckas av svenskt betsocker. Betydelsen av en relativt hög självförsörjningsgrad i fråga om sockret kan illustreras med utvecklingen av konsumentpriset i , och . I , som är självförsörjande, har konsumentpriset på socker stigit med 23,4 96 1974. I , som köper drygt en femtedel av sitt socker på världsmarknaden, blev prisstegringen 91,4 96. 1 , som köper allt socker på världsmarknaden, steg priset med 225,6 96. Även om en återgång till en lägre prisnivå skulle inträffa får man räkna med att världsmarknadspriserna kommer att ligga långt över det svenska produktionspriset. De förhållanden som nämnts i det föregående motiverar att en utökning av den svenska sockerproduktionen tas upp till prövning. beslut angående regleringen av sockernäringen innebär bl. a. att soc kerbetsarealen skall fastställas så att nuvarande sockerbrukskapacitet utnyttjas för fullt. har fått bemyndigande att efter samråd med betodlarna och sockerbolaget fastställa den årliga arealen. Enligt sockerbolagets bedömning kan kampanjlängden vid sockerbruken utan mera betydande investeringar utökas så att en odling av ca 50 000 ha är möjlig. Även om en sådan utökning av arealen medför något högre kostnader för lagring, kommer den att medverka till ett lägre sockerpris för konsumenterna. Den bör därför enligt vår mening komma till stånd. I vad gäller utvecklingen på av den svenska sockerproduktionen behandlades även denna fråga senast vid riksdag. erinrade om att jordbruksutredning bl. a. skall pröva vilka metoder som kan användas för att undvika permanent överskottsproduktion av spannmål. Utskottet förutsatte att utredningen därvid måste behandla frågan om sockerbetsodlingens omfattning. Vid en interpellationsdebatt i förklarade jordbruksministern att han inte var beredd att tillråda en sockerbetsodling som skulle kräva nyinvesteringar vid sockerbruken. Det betyder att den svenska sockerbetsodlingen stannar vid en areal på 50000-52 000 ha. En sådan begränsning är enligt vår mening olycklig. Genom ett uttalande av bör det klarläggas att jordbruksutredningens bedömning av den framtida sockerbetsodlingen bör syfta till en högre självförsörjningsgrad. Som skäl härför vill vi anföra följande. Import av socker kommer att innebära avsevärt högre sockerpris för de svenska konsumenterna. Detta torde gälla även om det hemmaproducerade sockret belastas med kapitalkostnader för nybyggnation av sockerbruk. Dessa kostnader har av lantbruksekonomiska samarbetsnämndens spannmålsgrupp beräknats till per kg färdigt socker. En långtidslagring som medger förlängning av betkampanjen ställer sig sannolikt mindre kostsam. Jordbruket är i stort behov av alternativa grödor för att bryta ensidig odling av stråsäd. Sockerbetor måste räknas som en av de värdefullaste alternativgrödorna. Energivärdet per ha i form av biprodukter - blast, betmassa och melass - uppgår till ca 11 500 Mcal. Som jämförelse kan nämnas att en bra kornskörd (45 dt per ha) motsvarar ca 12 600 Mcal. Även om en ökning av svenska folkets sockerkonsumtion av folkhälsoskäl snarare bör motverkas än stimuleras, kan man räkna med en viss ökning av totalkonsumtionen i . Vid oförändrad produktionsnivå för det svenska sockret kommer andelen importsocker att öka. Följden blir en sänkning av självförsörjningsgraden och med stor sannolikhet högre konsumentpriser. Arealens fördelning mellan odlare och olika regioner sker genom överenskommelser mellan sockerbolaget och betodlarna själva. Odlingen är f. n. koncentrerad till södra med och . kerbetsarealen utökades väsentligt och varaktigt bör möjligheter erbjudas att återupptaga betodlingen även i de trakter i och , där sådan odling tidigare förekommit. Härvid kan investering i nya sockerbruk aktualiseras. Beträffande och vill vi särskilt understryka att även sysselsättningsläget motiverar att varje möjlighet till ökad sysselsättning tillvaratas. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hemställer hos regeringen om kompletterande utredningsdirektiv till jordbruksutredningen rörande ökning av sockerbetsodlingen i , 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande arealens fördelning. HANS () i 1 * 1975.