mot · FY021379 · 1975-01-24 00:00:00 — av herrar i och i om inrättande av studierektorstjänster vid de mindre lärarhögskolorna, m. m. I en till riksdag ingiven motion nr 1045 hemställdes att nio tjänster såsom biträdande utbildningsledare vid de mindre lärarhögskolorna från och med /75 måtte omvandlas till fasta studierektorstjänster. konstaterade i sitt betänkande (1974:17) att yrkandet inte behövde föranleda någon åtgärd, eftersom ärendet genom personalorganisationerna redan aktualiserats i . Vad som anfördes i den motionen äger alltjämt giltighet. Det förhåller sig alltså så, att i enlighet med riksdagsbeslut rörande en reformerad lärarutbildning finnes sex större och nio mindre lärarhögskolor. Tjänster såsom studierektor finnes vid de lärarhögskolor, där regeringen så bestämmer (3 och 92 §§ lärarhögskolestadgan, SFS 1971:463). Sådana tjänster finnes endast inrättade vid de större lärarhögskolorna. Dessutom finnes för de olika utbildningslinjerna inrättade arvodestjänster såsom så kallade biträdande utbildningsledare. Vid de större lärarhögskolorna finnes såväl biträdande utbildningsledare som studierektorer. Vid de mindre lärarhögskolorna finnes däremot endast biträdande utbildningsledare. 1 enlighet med de bestämmelser som gäller från har de biträdande utbildningsledarna (i motsats till studierektorerna) en viss undervisningsskyldighet. De tjänstgör således inte enbart som administratörer utan även som lärare. I motsats till övriga lärare har de emellertid icke rätt till ferier. De äger givetvis rätt till semester men kan inte taga ut den när de själva önskar, eftersom de är skyldiga att vid behov vikariera för rektor. Deras tjänster är inte pensionsgrundande, eftersom de utöver sin vanliga lärarlön endast åtnjuter ett visst uppdragstillägg. lät verkställa en utredning. Av denna framgick att arbetsuppgifterna för de mindre lärarhögskolornas utbildningsledare till art och omfattning motsvarade vad som vid de större lärarhögskolorna gällde för studierektorer. Med anledning härav föreslog i sina petita för /74 att det också vid de mindre lärarhögskolorna skulle det inrättas löneplansreglerade studierektorstjänster. Med hänvisning till pågående utredningar ansåg sig utbildningsministern icke kunna biträda förslaget (prop. 1973:1, bilaga 10, s. 448). En av de utredningar, till vilka propositionen hänvisade, var utbildningsutredningen (U 68). lade emellertid U 68 fram betänkandet Högskolornas förvaltning (SOU 1973:47). Erforderlig administrativ chefspersonal på nya högskoleorter borde enligt betänkandet i första hand kunna rekryteras från den skolledning, som på respektive orter redan fanns vid därvarande högskolor. Konsekvensen av U68:s överväganden blir att ett behov av studierektorer skulle kvarstå även efter en reform av den högre utbildningen. Av bilaga 10 till budgetpropositionen 1975 framgår inte huruvida man inom kallat till överläggningar med anledning av att personalorganisationerna okänt i vad form inom departementet aktualiserat utbildningsledarfrågan. I budgetpropositionen föreslås nu besluta om en minskad intagning till olika linjer inom lärarutbildningen. Förslagen sammanfaller med petita i ärendet. föreslår vidare att undervisningsskyldigheten för de biträdande utbildningsledarna skall höjas. Man motiverar sitt förslag med att arbetsuppgifterna för dessa befattningshavare kommer att minska. I budgetpropositionen säger sig utbildningsministern vid sina beräkningar ha utgått från förslag (prop. 1975:1, bilaga 10, s. 390). I propositionen säges vidare att en inom regeringen tillkallad arbetsgrupp kommer att ges i uppdrag att göra en översyn av lärarhögskoleorganisationen i syfte att närmare belysa konsekvensen av en eventuell nedläggning av lärarhögskolorna. Resultatet bör föreligga i så god tid att det kan beaktas vid budgetarbete (s. 382). Den nämnda arbetsgruppen har tillsatts , och den har påbörjat sitt arbete. ingavs till en framställning från de mindre lärarhögskolornas rektorer. I denna belyses närmare frågan om de biträdande utbildningsledarna. Man framhåller att även efter det att intagningen till lärarhögskolorna minskats, kommer det att förhålla sig så att högskolornas ledningsfunktion är underdimensionerad. Man utgår därvid från de större lärarhögskolornas organisation, som egentligen aldrig satts i fråga. En mindre lärarhögskola med utbildning av både klasslärare och förskollärare borde enligt de större lärarhögskolornas organisationsuppläggning ha haft två studierektorer samt dessutom en biträdande utbildningsledare. I verkligheten har man ingen studierektor alls. Det väsentligaste påpekandet är emellertid att det kommer att dröja ännu innan den minskade intagningen leder till minskade arbetsuppgifter. Först instundande läsår 1975/76 får statsmakternas beslut om införandet av en ny praktikorganisation full genomslagskraft. Det är denna verksamhet som kräver mest arbete. En mindre lärarhögskola kan ha fyra gånger så många handledare på olika håll inom en region som man har anställda lärare inom själva . inträffar 1975/76 att man måste utarbeta nya organisationsplaner lokalt med anledning av den minskade intagningen. Denna resulterar således i initialskedet i ett ökat arbete och inte i minskade arbetsuppgifter. Under anslaget Lärarhögskolorna: Avlöning till lärarpersonal i årets budgetproposition upptages i runt tal 171 milj. kr. ställas den beräknade besparingen som följd av att de biträdande utbildningsledarna ålägges en ökad undervisningsskyldighet. Vad man får för ett belopp motsvarande av de samlade löneutgifterna blir en försämrad ledningsfunktion. Flertalet av de mindre lärarhögskolornas biträdande utbildningsledare har fullgjort sina åligganden ända sedan den nya lärarhögskoleorganisationen infördes . Det förefaller stridande mot gängse uppfattning om god statlig personalpolitik att de efter många års arbete inte skulle få möjlighet till en mot arbetets art svarande pension. Frågan om inrättandet av pensionsgrundande tjänster för dem bör därför upptagas till prövning. I avvaktan härpå bör emellertid redan inför läsåret (budgetåret) 1975/76 tillses att lärarhögskolornas ledningsfunktion ej försämras. Vissa icke kostnadskrävande åtgärder kan vidtagas. Det kan allvarligt övervägas om man uppnår några rationaliseringsvinster genom att administrativ ledningspersonal inom skolområdet splittrar sina insatser genom sporadiskt meddelad skolundervisning. Så länge det nuvarande systemet med biträdande utbildningsledare vid de mindre lärarhögskolorna bibehålles bör de därför inte meddela undervisning i traditionell mening. I samband med att de besöker praktikskolorna och den verksamheten bör utökas förefaller det däremot meningsfyllt att de meddelar viss handledarutbildning. Kostnaderna härför kan täckas genom att de mindre lärarhögskolorna genom omdisponering inom anslagets ram tilldelas ökade fortbildningsresurser under anslaget F 13 Lärares fortbildning m. m. Med hänvisning till vad vi sålunda anfört hemställes 1. att begär en skyndsam utredning rörande förutsättningarna att vid de mindre lärarhögskolorna inrätta löneplansreglerade studierektorstjänster, 2. att lämnar utan avseende vad föredragande statsrådet i prop. 1975:1, bilaga 10, s. 390 föreslår avseende utökning av de biträdande utbildningsledarnas arbetsuppgifter, 3. att uttalar att det är angeläget att sådana anvisningar avseende /76 utfärdas att de mindre lärarhögskolornas ledningsfunktion inom befintliga kostnadsramar i görlig mån förstärkes.