mot · FY02345 · 1975-01-22 00:00:00 — av m. fl. om nykterhetsvård och narkomanvård. Liksom 1974 föreslår en betydande ökning av anslagen till nykterhetsvård och narkomanvård, utöver vad regeringen har föreslagit. Vissa av kraven i förra årets folkpartimotion har tillgodosetts i årets budget eller utreds med anledning av motionen. Årets motion från innebär en förstärkning av insatserna mot alkoholproblemen och narkotikan med ca . I motionen föreslås en kraftig satsning på de frivilliga organisationernas insatser och försöken med nya behandlingsformer. Till organisationer som ägnar sig åt rehabilitering av alkohol- och narkotikaskadade personer, t. ex. DKSN:s RIA-verksamhet och , och till försök med nya behandlingsformer föreslås en ökning av anslaget med 1,5 milj. kr. De skall bl. a. användas för att stimulera nya former för rehabilitering av de hemlösa. Till länkrörelsen och föreningar för hjälp ät läkemedelsmissbrukare föreslås . utöver regeringens budget. Fylleristraffet bör ersättas av vård och behandling. Därför behöver nya akutkliniker inrättas. Till upplysningsverksamhet när det gäller berusningsmedel vill anslå ytterligare en miljon. Vidare föreslås att ett hundra nya platser inrättas på inackorderingshem för alkoholmissbrukare och narkomaner, utöver de femtio som regeringen föreslår. Personalen inom nykterhetsvården bör få ökade möjligheter till vidareutbildning. Vårt största sociala problem Missbruket av alkohol, narkotika och andra berusningsmedel är vårt lands största sociala problem. Missbruket har bl. a. på grund av mellanölets tillkomst och haschrökningens utbredning ökat kraftigt och brett ut sig till nya grupper. På lång sikt kan missbruket motverkas endast genom reformer som undantöjer de missförhållanden som är betingelse för missbruket. Det blir här fråga om ett omfattande socialpolitiskt handlingsprogram. I en partimotion till förra årets riksdag lade fram ett program mot missbruket av alkohol, narkotika och thinner som framför allt innebar förslag till förstärkningar på en rad punkter av samhällets insatser inom narkoman- och nykterhetsvården. En del förslag ledde till förbättringar . Vissa anslag räknas upp i årets budgetproposition. Vi noterar t. ex. med tillfredsställelse att 5 milj. beräknas för uppsökande verksamhet, eftervård och social jourverksamhet för narkotikamissbrukare, vilket vi föreslog . En översyn pågår nu av statsbidragsbestämmelserna beträffande narkomanvården, vilken begärdes av socialutskottet med anledning av bl. a. motion. Det finns därför inte anledning att nu upprepa samtliga punkter i förra årets motion. Då anser att kampen mot alkohol- och narkotikaskadorna måste ges ett större utrymme än vad som skett i regeringens budgetförslag, föreslår vi dock att resurserna utökas med närmare sju milj. kr. utöver vad regeringen begär. Nykterhetsvårdens allmänna inriktning behandlas av bl. a. socialutredningen. Alkoholpolitiska utredningen har efter ett långvarigt arbete lagt fram sitt slutbetänkande. Dessa båda utredningsbetänkanden remissbehandlas f. n. Det får emellertid inte hindra successiva förbättringar inom vårdområdet. Utökad information om berusningsmedlens skadeverkningar för hälsoupplysning har för nästa budgetår till information om alkohol, narkotika, sömnmedel och lugnande medel begärt ca 2,4 milj. kr., vilket innebär en ökning i förhållande till innevarande år med omkring 1,9 milj. kr. Socialministern föreslår att hela anslaget för hälsovårdsupplysning höjs med 2 milj. kr. till 7,5 milj. kr. I detta anslag skall dock i fortsättningen inrymmas upplysning om abortförebyggande åtgärder m. m., som för innevarande budgetår kostar 4 milj. kr. Av dessa avser 1 milj. kr. annonsering i samband med den nya abortlagens ikraftträdande. Även om hänsyn tas till att denna annonsering är en engångskostnad och till att en särskild proposition om informationskampanj angående tobakens skadeverkningar kommer att framläggas senare, är det uppenbart att budgetpropositionen i praktiken innebär en minskning av resurserna för hälsovårds upplysning i förhållande till innevarande budgetår, i synnerhet om hänsyn tas till väntade kostnadsstegringar. har framhållit de förebyggande åtgärdernas, bl. a. hälsovårdsupplysningens, betydelse, En minskning av resurserna för denna kan inte accepteras. Vi föreslår att för upplysning om alkohol, narkotika, sömnmedel och lugnande medel anslås 1 milj. kr. utöver regeringens förslag och att hela anslaget till hälsovårdsupplysning räknas upp i motsvarande mån. Frågan om medel för upplysning om abortförebyggande åtgärder m. m. under detta anslag tas upp i en annan motion från . Fylleristraffet bör ersättas av utökad v&rd och behandling framhöll i sitt betänkande Bot eller böter (SOU 1968:55) att det nuvarande systemet med omhändertagande och bestraffning av akut berusade personer representerar ett förlegat betraktelsesätt. Från medicinsk synpunkt är den akuta berusningen att betrakta som ett sjukdomstillstånd, och omhändertagandet bör ta sikte på att bereda de berusade adekvat vård och behandling. Från den angivna utgångspunkten att akutvården bör vara en socialmedicinsk och inte en polisiär uppgift föreslog utredningen att särskilda medicinska kliniker, s. k. akutkliniker, skulle inrättas på flera orter i landet. Till verksamheten skulle knytas läkare och annan sjukvårdspersonal. En socialassistent från nykterhetsnämnden på orten föreslogs bli stationerad på akutkliniken för att svara för den sociala sidan av verksamheten. Driftkostnaderna för en fullt utbyggd akutklinik enligt ett av utredningen uppgjort lokalprogram har beräknats till . i dåvarande penningvärde, varav . Utredningen ansåg att det liksom nu skall vara polisens sak att verkställa omhändertagandet, och detta skall kunna ske på såväl allmän som enskild plats. Fylleristerna är i mycket stor utsträckning nedgångna, socialt avvikande människor. Straffet kan i många fall få negativa verkningar från vårdsynpunkt. Utredningens reformförslag fick uttryck i en lag om omhändertagande och behandling av berusade personer. Lagen är så utformad att den skall kunna träda i kraft och utan hinder av att verksamheten med akutkliniker ej är utbyggd. Utredningens förslag, som framlades , är likväl fortfarande under arbete på , med sikte på framläggande av en proposition. Enligt vår mening är utredningens motiveringar övertygande. Vi har i en annan motion till vårriksdagen (1975:136) begärt att förslag till avskaffande av fylleristraffet föreläggs . (Rattfylleri omfattas naturligtvis inte av förslaget). Utbyggnaden av akutkliniker är ett resurskrävande företag. torde emellertid de personal mässiga förutsättningarna finnas. För att utbyggnaden skall ske i önskvärd takt erfordras nya statsbidragsbestämmelser. Ett förslag om sådana bör föreläggas i samband med proposition, grundad på fylleristraffutredningens förslag. Vid behandlingen av vår motion om dessa frågor underströk socialutskottet vikten av att förslag med anledning av betänkandet möjligt föreläggs . Då någon proposition i frågan trots detta inte finns upptagen i propositionsförteckningen till , finner vi det nödvändigt att återkomma med motionsyrkande. Ensamstående hemlösa används ibland som beteckning på utstötta och utslagna människor, främst i storstäderna. Nästan alla är män. Bakom benämningen döljer sig människor med svåra sociala problem, som vandrat mellan olika vårdinrättningar . En stor majoritet i denna grupp har klara tecken på ett avancerat alkoholmissbruk, och hos flertalet är detta ett mycket starkt framträdande drag. Nästan samtliga har tagits för fylleriförseelse . Inom gruppen känner alla varandra. Ändå har de som regel inga riktiga vänner. Deras livsföring gör att de ofta drabbas av olika sjukdomar. Kärngruppen utgörs av dem som återfinns på natthärbärgena. Samhällets åtgärder för de hemlösa kännetecknades länge av provisorier och otillräckliga resurser. började man emellertid ägna dessa frågor ett ökat intresse. 1 tillkom t. ex. det socialmedicinska behandlingshemmet. Bakgrunden var att natthärbärgena blivit ett kroniskt provisorium. Natthärbärgena skulle inte vara en vårdinstitution utan en tillfällig hjälp när andra instanser misslyckats. Det visade sig dock att de andra instanser som skulle ge de hemlösa männen en adekvat livsmiljö helt misslyckades med denna uppgift. Verksamheten vid behandlingshem har sedan visat sig kunna utveckla metoderna för arbetet inom denna grupp, så att goda rehabiliteringsresultat har uppnåtts. En omfattande eftervård och uppföljning erfordras dock. Erfarenheterna av detta och liknande projekt bör enligt vår mening spridas till andra kommuner. Staten bör också genom bidragsgivning stimulera utvecklingen av socialmedicinska behandlingsinsatser för de hemlösa. Vi föreslår att medel i detta syfte anslås för bidrag till organisationer och kommuner, som ägnar sig åt rehabilitering av ensamstående hemlösa under anslaget J 7 (se nedan). Ökat stöd för ideella organisationer Huvudansvaret för vården av människor med svårigheter måste ligga på det allmänna. Offentliga insatser kan emellertid aldrig ersätta det personliga ansvarstagandet och den ideella kraften i de frivilliga folkrörelserna. De kan ofta på ett resultatgivande sätt förena konkreta insatser med en personlig omsorg. Man bör också ta till vara de vårdmöjligheter som erbjuds på frivillig väg, genom initiativ från ideella organisationer och enskilda. Den personlighetsförändring som krävs för att bryta med ett tidigare levnadsmönster och acceptera nya normer sker lättast inom en grupp, där man möter lojalitet och direkt uppmuntran i kombination med vissa bestämda krav. Anslagen till frivilliga insatser för alkohol- och narkotikaskadade är upptagna under J 7, Bidrag till Länkrörelsen m. m. detta anslag att för sammanslutningar av f. d. alkohol missbrukare beräknas Z,2 milj. kr. och till föreningar för hjälp åt läkemedelsmissbrukare 1,6 milj. kr. Till kommuner och vissa organisationer som ägnar sig åt rehabilitering, av alkohol - och narkotikaskadade och till försök med nya vårdformer föreslås 1 milj. kr. Under den sistnämnda punkten har bl. a. och RIA-verksamhet fått bidrag. Länkrörelsen får allt större betydelse som intresseorgan för alkoholskadade. Verksamheten är av stort värde för medlemmarnas rehabilitering. Bland de organisationer som i olika former söker hjälpa alkoholskadade nämner särskilt ()och kamratföreningen vid eftervårdskollektivet . Innevarande år har inkommit bidragsframställningar från sammanslutningar av f. d. alkoholmissbrukare om sammanlagt . beräknar ett belopp om . till dessa sammanslutningar, vilket tillstyrkts av regeringen. Vi föreslår att anslaget räknas upp till Antalet organisationer för stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare har ökat snabbt . Tillströmningen av nya organisationer har medfört att de redan etablerade organisationerna inte kunnat beviljas anslagshöjningar i någon betydande utsträckning. har de nytillkomna organisationerna endast kunnat ges blygsamma bidrag. De frivilliga organisationernas öppna vårdverksamhet haren stor funktion att fylla och utgör ett värdefullt inslag inom narkomanvården. Den största organisationen, åt läkemedelsmissbrukare (RFHL) har f. n. Även av föräldraföreningarna mot narkotika (RFMN) har verksamhet på flera håll i landet. anför att tillströmningen av nya organisationer och de redan befintliga föreningarnas expansion medför behov av ökade anslag. begär dock en höjning av anslaget med endast . för detta ändamål, vilket tillstyrkts av regeringen. Enligt vår mening motiverar tillströmningen av ansökningar från organisationerna en ytterligare höjning. har ansökningar på sammanlagt nära 2,4 milj. kr. Vi föreslår att anvisar 2 milj. kr. för bidrag till organisationer för stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare. Den tredje delen av anslaget J 7 avses för kommuner och vissa organisationer som ägnar sig åt rehabilitering av alkohol- och narkotikaskadade. Socialministern föreslår 1 milj. kr., som skall täcka både pågående verksamhet och försök med nya vård- och behandlingsformer. Det arbete som utförs av frivilliga ideella organisationer för rehabilitering av människor med alkohol- och narkotikabesvär har visat sig ge goda resultat, bl. a. i fråga om återanpassning i samhället och arbetslivet. , som arbetar bland alkoholskadade, och DKSN:s RIA-verksamhet (Rådgivning och hjälp i alkohol- och narkotikafrågor), som arbetar på ett 20-tal större platser i landet, är goda exempel härpå, genom den personliga kontakt och den mänskliga gemenskap som man skapar. Dessa två organisationer ansöker om ca . till sin verksamhet bland alkoholskadade. Det finns även flera andra organisationer, som gör värdefulla insatser. Det är angeläget att även deras verksamhet kan ges stöd av det allmänna. De samlade bidragsframställningama till denna del av anslaget J 7 uppgår till 2,7 milj. ; tillgängliga medel är . Enligt vår mening är förslaget om 1 milj. kr. till denna del av anslaget J 7 otillräckligt. Vi föreslår att anslaget ökas med 1,5 milj. kr., till 2,6 milj. Då bör anslaget även kunna inrymma den stimulans till nya behandlingshem för hemlösa, som vi berört i ett tidigare avsnitt. Vi föreslår således att anslaget J 7 Bidrag till Länkrörelsen m. m. ökas med 2,2 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, dvs. att till anslaget anvisas 7 milj. kr. Översikt över förslag ang. anslaget J 7, Bidrag till Länkrörelser m. m. Bidrag till sammanslutningar av f. d. alkoholmissbrukare Bidrag till organisationer för stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare m. m. Bidrag till kommu- 2 700 000 ner och vissa organisationer som ägnar sig åt rehabilitering av alkoholmissbrukare, försök med nya behandlingsformer m. m. a. och ) Ansökningar från organisationerna för /76 föreligger ej . Den pågående utvecklingen inom socialvården och då särskilt nykterhetsvården kännetecknas av en inriktning mot friare, mindre institu I denna utveckling utgör inackorderingshemmen ett viktigt led. Flera av de enligt bedömning välmotiverade objekt som kommunerna har ryms dock ej inom nuvarande anslagsram. förordar att 250 nya vårdplatser anordnas under nästa budgetår och begär . Departementschefen vill anslå medel endast för 50 nya platser. Då behovet av inackorderingshem är stort och det är önskvärt att utbyggnaden av den halvöppna nykterhetsvården fortsätter, bör enligt vår mening åtminstone utbyggnad av ytterligare 100 platser utöver regeringens förslag möjliggöras. Anslaget till anordnande av nya vårdplatser (J 3) bör för detta ändamål räknas upp med 1,8 milj. kr. Som en följd härav bör driftsanslaget (J 4) höjas med 1,5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Behovet av kurs- och konferensverksamhet inom nykterhetsvårdsområdet är stort. Detta gäller särskilt personal vid vårdanstalterna för alkoholmissbrukare. Strävan mot en enhetlig vårdideologi förutsätter att all personal bereds möjlighet att delta i kurser och konferenser. En tillämpning av närhetsprincipen ställer stora krav på personalen. beräknar anslagsbehovet för nästa budgetår till , medan regeringen endast vill medge . För att möjliggöra den utökade kursverksamheten föreslår vi att anslaget räknas upp med . till det som begär. Med hänvisning till det anförda hemställer vi A. att under /76 1. till utökad upplysning om alkohol, narkotika, sömnmedel och lugnande medel anvisar 1 milj. kr. utöver regeringens förslag, och att anslaget F 5, Hälsovårdsupplysning uppräknas i motsvarande mån, 2. till ytterligare 100 nya platser i inackorderings- och behandlingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare utöver regeringens förslag anvisar 1,8 milj. kr. under J 3, Bidrag till anordnande av erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m., 3. som en följd härav till driften av inackorderings- och behandlingshem utöver regeringens förslag anvisar 1,5 milj. kr. under J 4, Bidrag till driften av erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m., 4. till vidareutbildning och fortbildning av personal inom vårdanstalerna utöver regeringens förslag anvisar . under J 6, Utbildning och samverkan inom nykterhetsvården, 5. till bidrag till sammanslutningar av f. d. alkoholmissbrukare anvisar 2,5 milj. kr., vilket innebär en ökning med . utöver regeringens förslag, under J 7, Bidrag till Länkrörelsen m. m., 6. till bidrag till organisationer för stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare anvisar 2 milj. kr. vilket innebär en ökning med . utöver regeringens förslag, under J 7, Bidrag till Länkrörelsen m. m., 7. till bidrag till kommuner och vissa organisationer som ägnar sig åt rehabilitering av alkohol- och narkotikaskadade personer inklusive försök med nya vård-och behandlingsformer förbi. a. hemlösa, anvisar 2,5 milj. kr., vilket innebär en ökning med 1,5 milj. kr. utöver regeringens förslag, under J 7, Bidrag till Länkrörelsen m. m., B. att begär att förslag till nytt statsbidragssystem till akutkliniker för vård och behandling av berusade personer, som ersättning för nuvarande former av omhändertagande av fyllerister, läggs fram för i enlighet med vad som anförs i motionen.