mot · FY021431 · 1975-01-27 00:00:00 — om forskning inom kooperationens område. De kooperativa idéerna har haft ett starkt fäste i . Utvecklingen har gått på två linjer: dels en producentkooperativ, dels en konsumentkooperativ. Sammantagna utgör dessa en betydande och inflytelserik del i svenskt näringsliv. De sysselsätter ca 130 000 anställda och omsätter . Organisationerna har mycket gemensamt, icke minst den kooperativa ideologin. I dagens samhällsdebatt har några av de viktigaste frågorna varit vilka som skall vara ägare av och besluta i företagen. I det sammanhanget har det kooperativa alternativet karakteriserats som det tysta alternativet. Detta synes till stor del bero på att få människor har haft en god kunskap om den kooperativa ideologin och de kooperativa grunderna. Detta kan i sin tur bl. a. bero på att de kooperativa företagen i stor utsträckning har fått utbilda sin egen personal i kooperativ organisation, ekonomi och ideologi. I den debatt om arbetsplatsdemokrati som pågår har möjligheterna till att de anställda för att trygga ett företags fortbestånd helt eller successivt övertar ledningen av ett företag och driver det i kooperativ regi enligt min mening heller inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet. På samma sätt skulle många av de problem som särskilt de mindre företagen brottas med kunna lösas genom samverkan i vissa funktioner med andra företag av liknande karaktär. Med undantag för den samverkan som förekommer inom den enskilda detaljhandeln förekommer denna typ av samverkan mycket sparsamt inom det enskilda näringslivet. En av orsakerna härtill kan förmodas vara att utvecklingsarbete och utbildning på detta område i så hög grad sker enbart inom kooperationen och inte inom det offentliga utbildningsväsendet. Den kooperativa företagsformen och dess möjligheter att skapa alternativa lösningar till t. ex. sammanslagning av företag är alltså inte tillräckligt kända bland de personer som arbetar med företagsledning. när samhället har påtagit sig ansvaret för utbildning, när alla medborgare skall ha rätt till en fri eller praktiskt taget fri vidare- och fortutbildning, kan det synas märkligt att utbildning i ekonomi och företagsorganisation fortfarande helt baserar sig på den traditionella företagstypen. Såvitt mig är bekant finns ingen forskning och utbildning i kooperation på akademisk nivå. För att denna företagsform skall få möjligheter att utvecklas på samma sätt som andra företagstyper, och i full och jämförbar konkurrens med dessa, är det därför önskvärt att en utbildning och därmed förenad forskning på akademisk nivå anordnas i ämnena kooperativ ekonomi/koo perativ organisation, kooperativ ideologi och lagstiftning. Ytterligare ett tungt vägande skäl talar för anordnande av en dylik utbildning. En mycket stor del av den biståndsverksamhet som bedriver är inriktad på länder där de kooperativa idéerna har fått stort gehör. Vidare visar den praktiska erfarenheten att kooperativ organisation i många fall är en av de mest framkomliga vägarna för att bland de breda massorna organisera aktiviteter av typen marknadsföring, kredit- och förnödenhetsförsörjning. Allt talar därför för att det även ur den biståndspolitiska synvinkeln borde vara angeläget att en utbildning på hög nivå anordnas i kooperation. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om forskning och utbildning i kooperation i enlighet med vad i motionen anförts. . ÅSLING (c)