mot · FY02121 · 1975-01-14 00:00:00 — angående basbeloppet som grund för beräkning av lön och pension. Det s. k. basbeloppet används som grundläggande element i en värdesäkringsmekanism med tillämpning på olika former av förmåner. Basbeloppet fastställs för och utgör . multiplicerat med det tal vilket anger förhållandet mellan det allmänna prisläget under andra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget . Regler för beräkning av basbeloppets storlek återfinns i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. Jämlikt kungörelsen med föreskrifter för beräkning av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (SFS 1962:383) åligger det att beräkna förhållandet mellan det allmänna prisläget och prisläget . Beräkningen skall grundas på konsumentprisindex. 1 samband med den genomförda omkonstruktionen av sjukpenningförsäkringen, varvid systemet med sjukpenningklasser ersattes av en sjukpenninggrundande inkomst, direkt anknuten till den inkomst som skall täckas av sjukpenningen, gjordes basbeloppsmetoden tillämplig på i princip hela den allmänna försäkringen, dvs. för sjukförsäkring, föräldraförsäkring, folkpensionering och tilläggspensionering. Basbeloppet har dock kommit till användning vid penningvärdeanpassning även av andra belopp än förmåner. Exempel på detta lämnas i nedanstående uppräkning av de områden där basbeloppsanknytning förekommer. Lagen om allmän försäkring Sjukpenning utgår i viss relation till den sjukpenninggrundande inkomsten. Vid beräkning av sådan inkomst bortses bl. a. från inkomster av förvärvsarbete i den mån de överstiger basbeloppet vid årets början. Samma regel gäller vid beräkning av arbetsgivares avgifter till sjukförsäkringen och tilläggspensioneringen. Folkpensions- och ATP-förmånerna är, direkt eller indirekt, anknutna till basbeloppet. Hustrutillägg till folkpension enligt lag i ämnet bestäms indirekt av basbeloppsnivån. Pensionstillskott enligt lag utgår i viss bestämd relation till basbeloppet. Studiemedel enligt studiestödslag utgår i förhållande till basbeloppet. Även den årliga återbetalningen beror av basbeloppsnivån. Livränta vid yrkesskada enligt yrkesskadeförsäkringslagen beräknas på grundval av det s. k. ersättningsunderlaget, som i sin tur beror av den skadades inkomst. Är inkomsten högre än . , medräknas den i ersättningsunderlaget i viss relation till basbeloppet vid årets början. Dödsfallsersättning enligt samma lag består bl. a. av begravningshjälp som utgår med viss del av basbeloppet vid början av dödsfallsåret. Bidragsförskott enligt lag utgör enligt huvudregeln av basbeloppet. Den ekonomiska ersättningen en person kan få vid anlitande av rättshjälp enligt rättshjälpslag beror av förhållandet mellan hans inkomst och basbeloppet för oktober månad året innan rättshjälp begärs. Enligt 13 kap. 12 § (GB) har efterlevande make vid bodelning i anledning av makes död rätt till en del av giftorättsgodset som tillsammans med hans enskilda egendom motsvarar fyra gånger basbeloppet vid tiden för dödsfallet. Bidrag som någon till följd av lagstadgad underhållsskyldighet skall utge till make, förutvarande make, barn, makes barn, fader eller moder skall enligt huvudregeln lag om ändring av vissa underhållsbidrag uppräknas (eller sänkas) på närmare angivet, till basbeloppsförändringar anknutet sätt. Enligt ändringar i , som antogs av , angives basbeloppet som värdemätare för att inskrivning av förmynderskap skall ske (12 kap. 1 §), för att nedsättning av värdehandlingar i öppet förvar skall ske (15 kap. 8 §), för att inbetalning till bank skall ske (15 kap. § 12), om arvode skall utgå av den omyndiges medel (15 kap. §19). En motsvarande ändring i 19 kap. 14 § angående nedsättande av värdehandlingar i öppet förvar i bank hänvisar också till basbeloppet. Enligt ovanstående är basbeloppet sålunda i många fall värdemätare både då det gäller förmåner och då det gäller åtgärder av olika slag. Om basbeloppet används även vid fastställande av löner och pensioner på sådant sätt att för en arbetstagare, för vilken exempelvis anges en årslön av . i stället anges basbelopp, skulle detta innebära att reallönen för nämnde arbetstagare stöde fast, oberoende av penningvärdets förändringar. En sådan konstruktion innebär trygghet för samtliga berörda mot löneurgröpningar genom inflation. Förhandlingsarbetet mellan arbetsmarknadens parter skulle befrias från den del som berör återställande av reallönenivåer och återvinning av inflationsförluster. Det borde gå lättare att skapa två- eller fleråriga avtal. Avtalsförhandlingarna kunde inriktas på dels reallöneförändringar såsom lönegradsuppflyttningar etc., dels på andra förhållanden, som icke direkt berör kontantlöner, såsom semesterfrågor, arbetstid, arbetsmiljö, arbetsplatsdemokrati m. m. För pensionärer skulle en mätning i basbelopp innebära en garanti för att levnadsstandarden bibehölls trots penningvärdevariationer. Så har i många fal! icke skett hitintills. Sättet för fastställande av löner och tjänstepensioner är självfallet en förhandlingsfråga för arbetsmarknadens parter. Relationerna mellan löneförhandlingar och ekonomisk-politiska beslut är emellertid sådana, att ett förhållande inom ena området i regel påverkar det andra. Ofta har i den politiska debatten uttalats önskemål att skapa lugnt förhandlingsklimat på arbetsmarknaden, och arbetsmarknadens parter har å sin sida med intresse följt exempelvis skattepolitiken innan de bestämt sina utbud. Löner och pensioner angivna i basbelopp och därmed indexreglerade till gällande levnadskostnader borde utgöra en god grund för lugna avtalsförhandlingar. Därjämte bör den för alla besvärliga prisskruv, som gärna uppkommer då löner och priser tävlar med varandra, kunna undvikas. På den privata sektorn torde redan nu en viss anpassning till levnadskostnaderna ske genom löneglidning. På den statliga och kommunala sektorn är en sådan knappast möjlig. Här kommer en indexreglerad lön att vara mer motiverad. Även om det med skärpa bör hävdas att lönesättningar och löneformer är förhandlingsfrågor, kan det enligt mitt förmenande vara motiverat att en förutsättningslös utredning klargör vilka för- och eventuella nackdelar som är förbundna med en basbeloppsanpassad löne- och pensionsform, vilka områden av arbetslivet som är lämpade för en sådan form etc. I en sådan utredning bör självfallet arbetsmarknadens parter engageras liksom representanter för partier. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hemställa att regeringen föranstaltar om en förutsättningslös utredning rörande användning av basbeloppet som värdemätare vid fastställande av löner och pensioner.