mot · FY02174 · 1975-01-16 00:00:00 — av och om främjande av biodynamisk jordbruksdrift. Ett jordbruk som baseras på ständigt ökade konstgödselgivor och ständigt ökade insatser av kemiska bekämpningsmedel är enligt många forskare ett jordbruk i obalans, sorn ägnar sig åt något som mera liknar gruvdrift än lantbruk. Konstgödseln inte bara förgiftar grundvattnet med nitrat, den stoppar växternas egen förmåga att tillgodogöra sig markens kväve och startar därmed en icke hejdbar process. Bekämpningsmedlen gör detsamma när de dödar inte bara skadeinsekterna men många nyttiga insekter också, som håller skadeinsekterna i schack, allt medan skadeinsekterna muterar och blir okänsliga för de kemiska medlens inverkan. Så långt en författare i , , et al., Okologische Probleme ausgewählter Entwicklungsländer, 1972, s. 49 ff. Denna utveckling har vi inte sett slutet på ännu, men den är på gång, i de utvecklade länderna lika väl som i de mindre utvecklade. Det finns emellertid andra möjligheter att sköta ett jordbruk - vi citerar här den tyske växtfysiologen från i , i ett föredrag : Kombinationen av balanserad gödsling, ekologiskt bestämda odlingsmetoder och integrerad bekämpning lovar att lämna positiva bidrag till framtidens många biologiska problem och näringsproblem. De nya sätten att få fram en bättre livsmedelskvalité kan inte betraktas som smärre rättelser i existerande jordbruksmetoder; de betyder införandet av en helt ny jordbruksstruktur. Det har gjorts tillräckligt många begynnelseförsök med att införa biologiska metoder i jordbruket. Även i kan endast biologiska metoder överleva i längden. Kravet på bättre livsmedelskvalité är ännu viktigare i dessa länder, eftersom inte bara kalorier men också protein och vitaminer är en oumbärlig del av människans föda. Att sätta upp en helt ny jordbruksstruktur är emellertid inte bara ett vetenskapligt och tekniskt problem, men också ett socialt och politiskt. Det är endast när formerna för konkurrens inom jordbruket förändras, som vi kan hoppas rädda jordbruket från katastrof. (Se Stöber, . et al, Technology Assessment and Quality of Life, , 1973, s. Det är inte längre en liten hobby för några egensinniga naturfantaster att odla jorden efter biologiska principer. Det är, som den engelske nationalekonomen framhöll i ett föredrag i , kanske helt enkelt en nödvändig livbåt för nutidens jordbruk och nutidens civilisation. Där kan man arbeta fram de brukningsmetoder, som kan hjälpa oss alla att överleva med en mindre brutal och mera naturinriktad teknologi. Det finns en rad olika skolor inom denna nya form av jordbruk. Ingen är särskilt väl sedd eller välkomnad i . Tack vare en rad enskilda initiativ börjar dock bl. a. den biodynamiska odlingsformen - tillsammans med några likartade -att mer och mer profilera sig som ett verkligt alternativ till den vanliga formen, om ock ännu endast i liten skala. Så liten är den dock inte, att man inte redan kan se resultat av den, inte minst i de försök som görs vid i . Där har man fått fram grödor i biodynamisk odling i direkt jämförelse med vanligt jordbruk, vilka endast ligger 5 96 lägre vad kvantiteterna beträffar och genomgående högre vad kvalitén angår. Så visar det sig t. ex. vid potatisskörden att man får något färre potatisar i den biodynamiska odlingen, men efter lagring har så mycket fler fått kasseras av de icke-biodynamiska potatisarna att skillnaden har utplånats och t. o. m. slår ut till den biodynamiska potatisens fördel. Som en bakgrund kan nämnas att det i finns ca 700 lantbrukare som framgångsrikt sedan en lång följd av år odlar organiskt-biologiskt utan handelsgödsel och kemiska medel och att det i finns 30 000 driftenheter som odlar 1 miljon tunnland (500 000 ha) enligt biologisk metod. Man har t. o. m. egna bagerier över hela landet. Från , och kommer liknande rapporter. Man talar inte om en utopi, när man talar om biodynamiskt eller naturenlig! jordbruk, man talar om sådant som bevisat sin bärkraft och sin hållbarhet. Att det finns ett stort konsumentintresse för varor från detta jordbruk är också väl omvittnat. Några drag ur denna naturenligare jordbruksteknik må här anföras. Den karakteriseras bl. a. av en välbalanserad drift, dvs. omväxling mellan grödor av olika slag, t. ex. , säd och rotfrukter, samt bevarat samband mellan jord och djurhållning. Motivet är omsorg om livsmedelsproduktionen både när det gäller kvantitet och kvalitet. Ett jordbruk med denna inriktning får såväl biologisk som ekonomisk stabilitet. Driftsinriktningen ger en jord med stabil och god struktur och med bevarad eller ökande bördighet. På detta sätt kan jorden odlas . Livsmedelstillgången är därigenom säkrad, både under normala och under mera extrema förhållanden, t. ex. vid konjunkturväxlingar eller avspärrning. På ett biodynamiskt jordbruk kräver djurhållningen grovfoderodling och ger värdefull gödsel. Där kan man också genomföra en biologiskt riktig uppfödning, som ger hög kvalitet och som kan ske med hemmaproducerat och giftfritt foder. Gröngödsling och klövervallar används målmedvetet för att tillföra foder till en levande jord. Både smådjur och mikroorganismer, som lever i jorden, och jordens egen humusbildning behöver ständ ig tillförsel av näring. Genom att utnyttja dessa uppbyggnadsprocesser skapar man ett självbärande jordbruk, som endast i ringa grad är beroende av inköp utifrån för sin produktion. Jorden får en hög humushalt och ett rikt mikroliv. Detta är en god grund för produktion av friska grödor, som inte behöver giftbehandling. Organiska gödselmedel användes, t. ex. kreatursgödsel, kompost, köttbenmjöl och liknande. Kretsloppet i naturen är av grundläggande betydelse både när det gäller mineralämnen och organiskt material. Gödsling med organiska gödselmedel är alltså biologiskt motiverad. Dessa medel är aldrig rena eller ensidiga utan medför en riklig tillförsel av spårämnen. De ger ett rikt mikroliv i jorden och friska grödor. Produkterna från både lantbruk och trädgård får ett högt näringsvärde med rikligt med spårämnen och högvärdig äggvita. De blir också välsmakande. Biologiskt inriktad odling ger alltså god produktivitet, friska grödor, giftfrihet och hög näringskvalitet. Men de jordbrukare, som önskar lära sig den biodynamiska formen av jordbruk har fått skaffa sig sin utbildning på egen hand och för insamlade medel. Den biodynamiska linjen vid i kostar nu . (undervisning , stipendier för 22 elever å ). Det skulle också behövas stöd åt en konsulent förslagsvis under lantbruksnämnd, som delvis kunde användas även utanför länet och som kunde ge råd och undervisning om biodynamisk odling åt dem som söker det. Det finns flera olika former av s. k. naturenlig eller biologisk odling, som strävar efter samma mål, ett mera ekologiskt riktigt jordbruk, som både kan vara av värde för hela folkhushållet. Dessa typer av jordbruk är emellertid ytterst bristfälligt integrerade i den forskning och det statliga stöd som ges åt jordbruket i vårt land. Det finns ingen anledning att ignorera dem och vägra lyssna på deras lärdomar och erfarenheter. liksom andra länder skulle ha stor nytta av att dessa jordbruksformer fick utvecklas i mera jämlik konkurrens med det vanliga jordbruket. Ingen skulle bli lidande av det, eftersom ingen börjar med de alternativa formerna annat än frivilligt, men vi kunde där få möjlighet att utexperimentera och pröva andra former av jordbruk än dem som kanske kommer att leda oss in i en återvändsgränd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om stödåtgärder i syfte att främja alternativa jordbruksmetoder i . () () 75 8518 S Slockholm 1975