ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FZ021711 · 1975-01-01 00:00:00 — Motion 1975/76: 1711 om utbyggnad och upprustning av hamn hamn är av mycket stor betydelse för fiskerinäringens utveckling inom län. Den är viktig också för övriga västkustfiskare som angöringshamn. För att hamnen på ett tillfredsställande sätt skall kunna användas i detta viktiga syfte måste den byggas ut och rustas upp. Fiskarnas önskemål omfattar bl. a. anläggande av en kaj för fiskebåtar samt muddring i hamnen. Kajen skulle utformas som en pir med tilläggsplatser på båda sidor och med en sammanlagd kajlängd av . Ritningar finns utarbetade. Kostnaderna har beräknats till i runt tal . Hamnen ägdes tidigare av staten men har numera övertagits av . För kommunen innebär den beräknade kostnaden en avsevärd belastning. Det är därför angeläget att staten hjälper kommunen ekonomiskt genom att tilldela kommunen statsbidrag enligt kungörelsen (1971:384) om statsbidrag till byggande av fiskehamnar. Medel för sådana statsbidrag har av anvisats under nionde huvudtitelns anslag "Bidrag till fiskehamnar m. m.. Representanter för har uttalat sig positivt för en utbyggnad av hamn. i län har tillstyrkt en utbyggnad av hamnen. Då det för att främja fiskerinäringen inom regionen och på i övrigt är angeläget att en utbyggnad av hamn kommer till stånd, bör och i län ges i uppdrag att ombesörja att åtgärderna verkställs utan onödig tidsutdräkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att av medel från det under nionde huvudtiteln anvisade anslaget E 5, Bidrag lill fiskehamnar m. mskall bestridas kostnader för utbyggnad och upprustning av hamn. den 26 januaoi 1976 N. () i Trobro
mot · FZ021793 · 1975-01-01 00:00:00 — Motion 1975/76:1793 av m. fl. om ett industriellt utvecklingscentrum för Småland-Biekinge Sedan industriverket numera gjort en inventering av erfarenheterna från det industriella utvecklingscentrum för övre som haft verksamhet i kan det finnas skäl att överväga en liknande verksamhet i andra delar av landet. Från företagareföreningarnas sida finns ett intresse för att liknande centra kommer till stånd i andra lämpliga områden. För de mindre och medelstora företagen finns det ett behov av service - framför allt i fråga om produktutveckling. Även om idéerna ofta föds ute hos företagen kan det ofta vara problem med utvecklingsarbetet genom de mindre företagens begränsade resurser. Enligt industriverkets utvärdering bör vissa kriterier vara uppfyllda för att motivera ett utvecklingscentrum. För det första bör serviceområdet omfatta flera län, och i området bör finnas betydande bestånd av mindre och medelstora företag, som saknar egna produktutvecklingsresurser. Vidare skall det karaktäriseras av stort avstånd till konsulter inom produktutvecklingsområdet. och torde i hög grad falla inom ramen för dessa kriterier. 1 området finns en stor mängd små företag just av den art som är i behov av kvalificerad service för vidareutveckling. Att en satsning i denna riktning bör komma till stånd kan också motiveras av tidigare uttalande angående regionalpolitiska insatser i sydöstra . Lokaliseringen av ett sådant utvecklingscentrum måste ske med beaktande av inomregionala synpunkter. Av de fyra län som det här gäller har län det dokumenterat klart högsta behovet av institutioner för att vidareutveckla infrastrukturen. En lokalisering till länets nordvästra del närmast - skulle innebära såväl en välbehövlig satsning för länet som för en länsdel med starkt inslag av småföretagsamhet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till inrättande av ett industriellt utvecklingscentrum för Småland-Biekinge och att detta förlägges till län. () ()
mot · FZ021839 · 1975-01-01 00:00:00 — om klassificering av och som regionala centra Av fem kommuner är enligt regionalpolitiska beslut klassat som primärt centrum, och klassade som regionala centra och och klassade som kommuncentra. Redan när det förslaget lades fram riktades kritik mot att och icke erhöll beteckningen regionala centra, alldenstund de kriterier för ifrågavarande beteckning fanns i de båda nämnda orterna, som uppställts för resp. klassificering. I motion 1975: 1691 utvecklades argumenten för en ändring av klassificeringen och bildades förteckning över de servicefunktioner som fanns inom de båda orterna, uppställda efter den skiss till klassificeringssystem som utarbetats av . Såväl argumenten som de nämnda bilagorna är aktuella även . hade en befolkningsmässigt något vikande trend, och det kan inte uteslutas att ortsklassificeringen verkat i negativ riktning och hämmat nyetablering av företag inom kommunen. Det är synnerligen angeläget att kommunens näringsliv breddas så att man blir relativt mindre beroende av allenast förekomsten av en enda industri, bilindustrin. Den senare kommer dock sannolikt att allt framgent vara kärnan i kommunens näringsliv. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att och skall klassificeras som regionala centra.
mot · FZ021871 · 1975-01-01 00:00:00 — 1975/76 1871-1877 av m. fl. om lokalisering av statens personalnämnds regionkontor m. m. till I regeringens budgetproposition: , bilaga 2, För flera huvudtitlar gemensamma ändamål, föreslås att regionala hälsocentraler för statens anställda bör inrättas . I anslutning till dessa hälsocentraler föreslås att regionala hälsoråd inrättas. Direkt under dessa hälsoråd föreslås att regionala företagshälsocentraler inrättas. Departementet föreslår vidare att de regionala hälsocentralerna inrättas knutna till statens personalnämnds regional kontor runt om i landet. har regionkontor i , , , , och . Departementet föreslår i budgetpropositionens bilaga 9 en anslagsökning för personal, så att ytterligare ett regionkontor kan inrättas. Landets södra delar är nu ej representerade bland personalnämndens regionkontor, varför lokaliseringen av det tilltänkta nya regionkontoret lämpligast torde göras till något av de sydliga landskapen. Vid beslutet om lokaliseringen av statens personal nämnds nya regionkontor, med sedermera anslutet regionalt hälsocentrum, bör naturligtvis stor hänsyn tagas till var det finns en koncentration av statligt anställda. Med hänvisning till detta finner vi att en lokalisering av statens personalnämnds regionkontor till torde ha stora fördelar. I finns omkring 8 350 statstjänstemän, varav 1 statsunderstödd verksamhet omkring 2 380. I industriell verksamhet, vari staten äger hela eller del av aktiekapitalet, finns omkring 2 860 sysselsatta, varav omkring 2 070 i företag som helt ägs av staten. Vid förväntas en utökning av antalet anställda, och även vid , där verksamheten kommit i gång, torde arbetstillfällena efter hand komma att öka betydligt. En mycket stor del av ovan uppräknad personal torde komma att bli berörd av den statliga företagshälsovården och kommer naturligtvis också att ha beröring med verksamheten vid statens personal nämnds regionala verksamhet 1 1975/76. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening uttalar att ett statens personalnämnds regionkontor och en regional hälsocentral förläggs i .
mot · FZ021888 · 1975-01-01 00:00:00 — Motion 1975/76: 1888 av i m. fl. om beräkningen av bidrag för halvskyddad sysselsättning Arbetsförmedlingen kan på olika sätt medverka till en bättre anpassning av arbetet och arbetsplatsen till handikappades och äldres förutsättningar. Det kan bl. a. ske genom ekonomiska bidrag till arbetsgivare och arbetstagare. Även egna företagare och fria yrkesutövare, vilka är handikappade, kan få vissa bidrag. Halvskyddat arbete kan ordnas vid företag, kommuner, landsting och statliga affärsdrivande verk, som anställer personer med handikapp vilka inte kan beredas arbete i öppna marknaden. Bidraget är av arbetsgivarens lön inkl. semesterersättning, men ej sociala förmåner. Företag, kommuner och landsting - men inte affärsdrivande verk - kan få bidrag för redan anställda. För den halvskyddade sysselsättningen föreslås en ökning med 50 milj. kr. från 120 till 170 milj. kr. i årets budgetproposition, vilket medger att antalet belagda platser under budgetåret kan ökas till 14 000-15 000. Men en urholkning av bidraget till arbetsgivarna sker så att säga bakvägen. utgår alltså bidrag för halvskyddade arbetsplatser av kontantlönen inkl. semesterersättning. Däremot utgår inte bidrag till täckande av de sociala kostnaderna. utgjorde därför bidraget av den totala arbetskraftskostnaden inkl. sociala kostnader enligt lag eller kollektivavtal. Genom sin konstruktion har värdet av bidraget successivt minskat på grund av att de sociala kostnaderna, arbetsgivaravgiften m. m. ökat . Således motsvarade bidraget endast av den totala arbetskraftskostnaden. Enligt vår mening är halvskyddat arbete för många arbetshandikappade den effektivaste lösningen av sysselsättningsproblemet. Denna mening har också AMS givit uttryck åt. Arbetet är förlagt till den ordinarie arbetsmarknaden, och man undviker därigenom en uppdelning av arbetsmarknaden i en öppen och en skyddad sektor. Överföringen till en ordinarie anställning underlättas i hög grad. Man undviker också till stor del de konkurrensolikheter för näringslivet som den skyddade sysselsättningsverksamheten kan ge upphov till. Det är önskvärt att den halvskyddade formen för stöd åt handikappade får en relativt sett större andel än bland arbetsmarknadsåtgärderna. Vi förväntar att förslag i denna riktning föreläggs . I avvaktan därpå bör enligt vår mening bidraget för /77 utgå så att det täcker av hela arbetskraftskostnaden, således både kontantlön, semesterersättning och sociala avgifter. Som en följd härav bör 1975/76: 1888 också anslaget höjas från 170 milj. kr. kr., ev. genom omfördelning inom totalanslagets ram (punkt C 5). Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att bidrag till halvskyddade arbetsplatser för /77 skall beräknas på hela arbetskraftskostnaden och således utgöra av kontantlön, semesterersättning och sociala kostnader samt att anslaget till halvskyddad sysselsättning höjes med 5 milj. kr. i förhållande till budgetpropositionens förslag till 175 milj. kr. . () i () ()
mot · FZ021931 · 1975-01-01 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot att tillämpa vissa bränsleklausuler, m. m. i har i skrivelse till regeringen och de olika riksdagspartierna hemställt om medverkan till ändringar i hyreslagen i syfte att skapa större rättvisa mellan olika hyresgästkategorier beträffande bränslekostnader. Man har även pekat på angelägenheten av att erhålla en bestämmelse så utformad att den kan få en energisparande effekt. Dessutom föreslås i skrivelsen att det skall fastställas i lag att båda bränsle- och va-kostnader skall inräknas i den totalhyra som kan bli föremål för jämförelseprövning enligt bruksvärdessystemet. Vi delar de uppfattningar som kommer till uttryck i skrivelse och instämmer i förslagen till lagändringar. Med hänvisning till det anförda föreslås 1.att uttalar sig för förbud mot tillämpningen av bränsleklausuler typ Stockholms fastighetsägareförenings, 2. att uttalar sig för att i totalhyra som kan bli föremål för prövning enligt bruksvärdessystemet skall inräknas bränsle- och va-kostnader, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till sådana ändringar i hyreslagen. (vpk) i (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FZ022072 · 1975-01-01 00:00:00 — av och om vidareutbildning av barnmorskor Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1975/76:2071 hemställes att som sin mening till regeringen ger till känna vad som anförts i motionen 2071 om fort- och vidareutbildning av barnmorskor. /ENKEL (fp) ()
mot · FZ022088 · 1975-01-01 00:00:00 — Motion 1975/76: 2088 av herrar i och i om skolans trafikundervisning I finns omkring 400 000 trafikförsäkrade mopeder. Ungefär hälften av alla nya mopeder som säljs säljs till 15-åringar. Samhället måste här gå in och se till att alla nya mopedister får en gedigen utbildning för det fordon de skall framföra samt att de får dokumentera sina teoretiska kunskaper innan de ges tillfälle att ge sig ut i trafiken. Dagens skola måste vara ett naturligt forum för att ge mopedisterna den teoretiska informationen. När vi utvärderar trafikinformationen i skolan kommer det också att vara naturligt att införa en så kallad mognadsålder för mopedförare, eftersom samtliga elever då får informationen . Det kommer därför att vara naturligt att införa en mognadsålder för mopedister, vilket bör berättiga samtliga till att köra moped från och med det år de fyller femton. Det torde vara en riktig förändring, eftersom elevernas mottaglighet för information i åttonde årsklassen bedöms vara av det slaget att samtliga kan lära sig andra läroämnen i samma takt oavsett födelsedag . Det måste vara naturligt att man söker använda de hjälpmedel som finns för att nedbringa skadorna vid eventuella olyckor, och vi anser därför att ett obligatoriskt hjälmkrav på mopedister bör förverkligas. På andra områden har åtgärder vidtagits för att lindra skadorna, såsom bälte för alla personbilsförare, obligatorisk skyddshjälm på alla MC-åkare, m. m. Vi finner därför att man även för mopedisterna bör införa ett obligatorium att samtliga förare skall använda hjälm. Försök med frivilligt användande av bilbälten genomfördes innan den obligatoriska lagstiftningen trädde i kraft. Trots att samtliga fordon var utrustade med bilbälten var man ändå tvungen att skapa en lag om obligatoriskt användande. Med lärdom av detta bör vi införa en lag om obligatoriskt användande av skyddshjälm för mopedister och inte låta människoliv gå till spillo genom att först på frivillig väg rekommendera användande av mopedhjälm. 1975/76: 2088 Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi* att måtte besluta att trafikundervisningen i skolan intensifieras för att motsvara samhällets krav på trafikanterna. * (Se även motionen 1975/76:2089) KARL-ER1K () i
mot · FZ022175 · 1975-01-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:96 om viss ändrad organisation för m. m. I betänkandet (Ds UD 1973:3), avgivet av utrikesförvaltningens personalpolitiska utredning, framhålles att för den övervägande delen av utrikesförvaltningens utlandsstationerade personal gäller , att tjänsteman jämte make och barn äger rätt till ersättning för resa till för semester en gång . Personalens fackliga organisationer har rest krav om att alla tjänstemän skall ha rätt till semesterresa till minst en gång . Man har pekat på behovet av att upprätthålla kontakten med departementet, myndigheter, fackliga organisationer, företag som har beröringspunkter med stationeringslandet och betonat vikten av att på nära håll kunna följa vad som sker i , både när det gäller utvecklingen på arbetslivets område och inom opinionsbildningen i stort. Utredningen delade denna uppfattning och betonade, att starka skäl talar för att utlandsstationerad personal och deras familjer skall fl tillfälle att besöka en gång . Utredningen gick även in på kontakten mellan föräldrar och barn i de fall där barn går i skola i , medan föräldrarna tjänstgör utomlands. Även möjligheterna till kontakter mellan barn och den förälder som icke är vårdnadshavare diskuterades. Utredningen var av den uppfattningen att det knappast kan anses rimligt, att utlandsstationerad personal med barn i skola i blott skall fl tillfälle att träffa barnen en gång på statens bekostnad. Den ansåg det motiverat att förälder och barn skall beredas möjlighet att träffas åtminstone , och det även om barnet icke uppnått skolåldern. Kontakten mellan föräldrar och barn är en i modern svensk familjepolitik. Även om man måste acceptera att de av arbets- och skolskäl måste leva åtskilda under delar av året, förefaller det synnerligen angeläget, att staten ger sina anställda en sådan behandling att påfrestningarna på familjelivet reduceras så långt det är möjligt. Propositionen hänvisar till att dessa frågor tillhör det avtalsbara området. Det som har betraktats som en löneförmån bör enligt vår mening vara såväl en social rättighet som ett arbetsgivarintresse. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi att ger regeringen i uppdrag att direkt reglera frågorna om årliga semesterresor till för utlandsstationerade tjänstemän med familj och om årliga barnresor i fall där barnen icke vistas på endera förälderns stationeringsort.
mot · FZ022176 · 1975-01-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1975/76:96 om viss ändrad organisation för m. m. I propositionen 1975/76:96 meddelas att utrikesministern avser föreslå regeringen att antaga en instruktion för en ny antagningsnämnd. En sådan nämnd med vidsträckta befogenheter har även föreslagits av utrikesförvaltningens personalpolitiska utredning. Till antagningsnämndens kompetensområde bör höra icke blott nyantagning av kanslisekreterare utan även internrekrytering av handläggare och sidorekrytering av departementssekreterare, vilket också föreslagits av utredningen. Vi menar att detta bör klart framgå av den aviserade instruktionen. I propositionen anförs även att det svenska skolväsendet gjort kunskaper i främmande språk till allt fleras egendom och att utrikesförvaltningen av detta skäl kan räkna med bredare rekryteringsbas än , men att det dock i vissa fall kan bli aktuellt bygga på dessa befintliga språkkunskaper med hänsyn till tjänstens särskilda behov. Det finns anledning att här varna för att utrikesförvaltningen skulle frångå den princip som varit ledande vid rekryteringen under det senaste årtiondet, nämligen att språkkunskaper icke får vara utslagsgivande krav för anställning. För det första ger erfarenheten vid handen att kunskaperna i andra språk än engelska, dvs. i första hand franska, genomsnittligt är otillräckliga hos den kategori ungdomar som söker sig till utrikesförvaltningen och som uppfyller de krav på mognad och kunskaper i övrigt som ställs. För det andra har den nuvarande antagnings- och utbildningsnämnden sökt tillvarata den bredare rekryteringsbas som skapats genom skolreformen. I det system med flexiblare utbildningsmöjligheter som skymtar i propositionen måste språkutbildningen ges en framträdande plats och byggas ut väsentligt. I betänkande (Ds UD 1973:3) betonas också vikten av att tjänstemän med svaga språkkunskaper ges tillfälle att genom intensivstudier och språkkurser utomlands komma i paritet med övriga tjänstemän. Härför talar även RRV:s konstaterande i sin granskning av utlandsmyndigheterna, nämligen att kunskaperna även hos äldre tjänstemän med mångårig språkträning brister i kunskaper i exempelvis franska. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi att beslutar att till regeringen som sin mening ge till känna vad som ovan anförts om antagningsnämndens kompetensområde samt om språkkunskapernas roll vid anställning av handläggande tjänstemän och om språkutbildningen.
mot · FZ022256 · 1975-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:145 om ändrade regler för bostadstillägg Alltsedan det statskommunala bostadstillägget till låginkomsttagare utan barn tillkom har genom motioner, 1973:430 och 1974:33, påtalats att folkpensionärer som enligt gällande regler ej kan erhålla sådant i vissa fall ställs i diskriminerande särställning i förhållande till icke-folkpensionärer i samma inkomstläge. Vid behandling av motion 1974:33 bekräftade socialutskottet detta förhållande och uttalade att en översyn borde ske (1974:6). I motion 1974:33 föreslogs att folkpensionär skulle få åtnjuta det bostadstillägg (KBT resp. SKBjsom för vederbörande var förmånligast. har i huvudsak anslutit sig till denna lösning. Denna har också fått ett starkt gensvar från remissinstanserna beträffande dess praktiska innebörd. a. anser att en pensionär måste ha rätt att söka bidrag enligt båda systemen. Att vissa tekniska svårigheter kan uppstå kan icke motivera att en grupp pensionärer ställs i ett oförmånligare läge än människor i produktiv ålder. Trots de tidigare påtalade orättvisorna, trots uttalande om dessa 1975, trots boendeutredningens förslag i ärendet och trots remissinstansernas positiva yttrande över detta, är departementschefen icke beredd att förorda en lösning enligt utredningarnas förslag. Eftersom antalet folkpensionärer som med nuvarande bestämmelser kommer att få lägre bostadstillägg vid likartade inkomstförhållanden är relativt litet (30 000), kan den ekonomiska aspekten knappast spela någon avgörande roll. För den enskilde ter det sig däremot orättvist om han hamnar i en situation där, som det står i propositionen, s. 34, pensionärens bostadstillägg helt fallit bort medan statskommunalt tillägg skulle ha utgått med maximalt belopp, dvs. för ensamstående eller /mån. för makar enligt de nu föreslagna bestämmelserna. Med hänsyn till ovanstående hemställes att beslutar 1. att för pensionärer med låg inkomst bostadsbidragssystemet för pensionärer bibehålls i princip oförändrat, 2. att för pensionärer, som på grund av inkomstprövningsreglerna är helt uteslutna från detta system, bidragsrätten prövas enligt reglerna för bostadsbidrag till hushåll utan barn. 3. att i den mellangrupp som får bostadsbidraget minskat på grund av inkomstprövningsreglerna pensionärerna hänförs till det förmånligaste bidragssystemet.
mot · FZ022346 · 1975-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1975/76:152 med förslag till åtgärder för försörjningsberedskapen 1 propositionen föreslås bl. a. att en informationsgrupp bildas i vilken ingår informationscheferna vid regleringsmyndigheterna. 1 vissa fall bör representanter för andra myndigheter delta i arbetet. Vilka effekter som uppstår i en eventuell framtida kris på energiområdet beror givetvis i första hand på krisens omfattning och varaktighet. En mycket stor roll spelar emellertid också de bedömningar om framtiden som görs av allmänhet, näringsliv och opinionsbildare. För dessa bedömningar spelar informationsfrågornas behandling ett helt avgörande roll. Försummelser eller bristande planering på detta område kommer att orsaka störningar i olika branscher som får återverkningar i sysselsättningen för ett stort antal människor. Exempel på branscher som får känna av en krissituation vare sig den är verklig eller tillskapad av felaktiga informationer är bilindustri, bilhandel och bilreparationsverkstäder. Redan sättet att informera om vad som händer kommer att påverka marknadsbilden för dessa branscher. Därmed påverkas också direkt produktion och sysselsättning. För att så långt som möjligt undvika missförstånd och brister på grund av dåligt samarbete bör redan nu ett ökat samarbete komma till stånd i informationsfrågor. Samarbetet måste omfatta en vidare krets som komplement till den i propositionen föreslagna informationsgruppen. Ett rådgivande organ eller en bred referensgrupp måste tillsättas för att bilda basen för informationsverksamheten. Detta rådgivande organ måste börja sitt arbete . Representanter för både myndigheter, näringsliv, organisationer och konsumenter måste ingå, så att spridningen blir så bred som möjligt. Med denna gemensamma kunskapsnivå kommer vi att vara bättre rustade att möta en eventuell kris . Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för ett utökat samarbete mellan berörda intressenter i informationsfrågor som ett led i försörjningsberedskapen. 1975/76 2346-2354 1 1975/76.
mot · FZ02401 · 1975-01-01 00:00:00 — 1975/76 401-409 Motion 1975/76: 401 av herrar Alemyr och om avslag på anslaget till svenska råd Under punkten E 3, bilaga fem till budgetpropositionen beräknas ett anslag till svenska råd på . Då verksamheten i organisationen i huvudsak legat nere och då styrelsen beslutat föreslå att svenska råd skall upplösas, saknas motiv till fortsatt statsbidrag. Med hänvisning till ovanstående föreslås att avslår förslaget under E 3 bilaga fem i budgetpropositionen om ett anslag på . till svenska råd. () () 1 1975/76.