mot · FZ0299 · 1975-11-21 00:00:00 — Investeringsbefrämjande åtgärder fyller en trefaldig uppgift. I det korta perspektivet medverkar för det första ökade näringsinvesteringar till att befrämja sysselsättningen i själva investeringsskedet. För det andra, i det längre perspektivet, leder näringslivsinvesteringen till en utbyggnad av näringslivets kapacitet och bidrar därigenom till att skapa utrymme för den ökade export, som är nödvändig för att återställa balansen i vårt lands utrikes betalningar. För det tredje är en ökad effektivitet och produktivitet, som följer med ökade investeringar, ägnad att verka återhållande på prisutvecklingen. Mot denna bakgrund är det motstånd regeringen bjudit mot de av oss och övriga borgerliga partier förordade investeringsbefrämjande åtgärderna utomordentligt anmärkningsvärt. Till skillnad från en rad andra konjunkturpolitiskt motiverade åtgärder verkar investeringsstimulans inte destabiliserande, även om åtgärderna får effekt först sedan en vändning i konjunkturen ägt rum. I ett läge med högre efterfrågan, inte minst från de internationella marknaderna, ökar investeringarna den svenska ekonomins förutsättningar att tillgodose denna efterfrågan. Den fortsatta konjunkturutvecklingen är på många punkter oviss. Detta gäller såväl den internationella konjunkturen som utvecklingen i . Inte minst med erfarenhet i åminnelse, då vi i hade en utpräglad lågkonjunktur trots en avsevärd utländsk exportefterfrågan, kan det inte uteslutas att nedgången i den ekonomiska aktiviteten i blir djupare och mer långvarig, än vad som kan bedömas. Detta betyder att en hög konjunkturpolitisk beredskap måste upprätthållas. Sannolikt kommer förutsättningarna att överblicka konjunkturutvecklingen i att vara bättre i samband med behandling av regeringens finansplan. Vi kommer då som bakgrund för våra bedömningar att ha bl. a. samt en ny rapport från . Om det därvid skulle synas sannolikt att någon märkbar förbättring av den svenska konjunkturen inte är att vänta så snabbt som regeringen antagit, måste ytterligare stimulansåtgärder sättas in. I första hand bör därvid generella stimulansåtgärder komma i fråga. Sådana åtgärder har bl. a. den fördelen, att de ger förhållandevis snabba effekter. I enlighet med beslut är en temporär momssänkning ett betydelsefullt element i en konjunkturpolitisk beredskapsplan. Den ekonomiska utvecklingen på Det stora underskottet i den svenska bytesbalansen och vår skuldsättning i förhållande till utlandet är ett mycket oroande problem. De ekonomisk-politiska eller andra åtgärder med effekter på den ekonomiska utvecklingen på som beslutats bör utformas på ett sådant sätt, att de är konsistenta med eller åtminstone inte står i motsättning till strävan att eliminera detta underskott. Som regeringen själv påpekar i sin proposition har den svenska skuldsättningen till utlandet nu nått en sådan storleks ordning att bara räntorna på dessa lån uppgår till ca . Vi vill med det föregående inte ha sagt att det har varit fel att föra en politik, som ledde till en viss svensk skuldsättning utomlands. Detta var nödvändigt för att sysselsättningen skulle kunna uppehållas. Till följd av den snabba kostnadsutvecklingen i har emellertid skuldsättningen blivit större än nödvändigt. Hade ett program mot inflationen antagits i enlighet med vad vi begärde , skulle läget för del ha tett sig gynnsammare. Den inflation som har haft och som kommer att bli större än genomsnittet i jämförbara länder har sålunda accentuerat bytesbalansproblemen. Vi har i det föregående pekat på de förluster av marknadsandelar, som har drabbat svensk export till följd av det högre kostnadsläget här i . Det finns anledning att befara att den inhemska inflationen också kommer att vara internationellt sett betydande. Ett viktigt led i en politik som syftar till att återställa balansen i våra betalningar gentemot utlandet måste vara att bekämpa inflationen. En sådan politik måste inte minst avse perspektivet bortom . Årets avtalsuppgörelse med från prisstabiliseringssynpunkt helt omöjliga arbetskraftskostnadsökningar får inte upprepas 1977, då ett nytt löneavtal är aktuellt. Det finns i detta sammanhang anledning att åter aktualisera vårt gamla krav påen stabiliseringspolitisk konferens. En sådan bör sammankallas - års avtalsrörelse. a. bör man därvid söka nå enighet om ett program mot inflationen efter de riktlinjer vi föreslagit, dvs. statsmakterna skall garantera en viss reallöneutveckling. Detta skall möjliggöras genom i första hand en sänkning av marginalskatterna. skall parterna på arbetsmarknaden ålägga sig restriktivitet i fråga om löneökningar och näringslivet iakttaga strikt återhållsamhet med prisökningar. Skattepolitiken har stor betydelse för möjligheterna att komma till rätta med inflationen. De nuvarande orimligt höga marginalskatterna haren klart kostnadsdrivande effekt. Ett annat viktigt led i strävan att genom ökad export återställa balansen i våra utrikes betalningar är en utbyggnad av industriella kapacitet. I den tävlan om knappa resurser som alltid pågår mellan olika sektorer inom vår ekonomi måste industrin ges prioritet . Det böra vara möjligt att låta industrin få del av det investeringsutrymme som frigjorts genom senare års tillbakagång i bostadsinvesteringarna. En förutsättning för detta är emellertid att detta utrymme inte helt eller till större delen tas i anspråk av den offentliga sektorns expansion. Om så skulle ske finns en betydande risk för att vårt lands nuvarande ekonomiska problem förvärras, så att på samma sätt som i eller drastiska ekonomisk-politiska ingrepp senare bli nödvändiga. Vi är kritiska mot den typ av selektiva åtgärder som regeringens stimulanspaket huvudsakligen De är ägnade att leda till en permanent ökning av den offentliga sektorn och i ett förändrat konjunkturläge nödvändiggöra nya skattehöjningar. Det är i stället nödvändigt att genom besparingar och rationaliseringar söka begränsa en allmän expansion av den offentliga sektorn för att därigenom frigöra de erforderliga resurserna för en utbyggnad av den industriella kapaciteten samt för att skapa utrymme för angelägna reformer, inte minst en skattesänkning och en genomgripande skattereform. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställes 1. hos regeringen hemställer om att företagen ges generell rätt att utnyttja investeringsfonden för konjunkturutjämning fram till och med , 2. hos regeringen hemställer om åtgärder i syfte att skapa ett program mot inflationen samt åtgärder avsedda att återställa balansen i de utrikes betalningarna i enlighet med vad som i motionen anförts. 3. i vad gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken i övrigt ger regeringen till känna vad i motionen anförts. (m) () G. () PER () i Gäddvik GOTAB 75 10385 S 1975