mot · FY02943 · 1975-01-21 00:00:00 — av herrar i Holmgården och Stridsman om statlig industri i östra . Problemen i östra uppmärksammades på ett tidigt stadium av statsmakterna. kom ett betänkande, (SOU 1958:22), med ett efterföljande förslag om hur sysselsättningsproblemen i denna del av landet skulle bemästras. Åtgärdsprogrammet har, med undantag för några enstaka punkter, inte effektuerats. Som en följd härav återfinner vi i östra de mest accentuerade obalansproblemen i vårt land. I kommunerna uppgick folkmängden till 44 000 personer. Den hade 1973 sjunkit till 31 000. Arbetslösheten uppgick i dessa kommuner till 1 000 personer, dvs. arbetslösheten i denna begränsade region är ungefär lika hög som i t. ex. och . I Länsprogram 1970 för har en mycket försiktig målsättning fastställts. De fyra kommunerna bör enligt programmet ha 27 000 invånare 1980 för att samhällsapparaten skall kunna fungera tillfredsställande. Sålunda kan en fortsatt nedgång inte tillåtas. Lokaliseringspolitiken har 1 juli 1965-31 december 1974 tillfört området något mer än 200 nya arbeten. Lokaliseringspolitiken har sålunda haft en mycket begränsad effekt. Förklaringen härtill är enkel. Lokaliseringspolitiken förutsätter att det redan finns företag i området eller att nya företag tillförs området. Ingendera av dessa förutsättningar föreligger i östra . Den prognos som tagits fram i samband med Länsplanering 1974 bekräftar den bedömning som gjordes för Länsprogram 1970: Det har inför Länsplanering 1974 även gjorts beräkningar av utbudet av och efterfrågan på arbetskraft . Dessa beräkningar visar att det 1980 råder ett överskott på arbetskraft på 2 800 personer i det här området. Fördelningen på kommuner är: 500, 240, 750 och 1 300. Detta antal tillkommande sysselsättningstillfällen erfordras för att den nuvarande befolkningen skall fä arbete i sin hemkommun. Inrikesministern har i propositionen 1972:111 angett att huvudprincipen för regionalpolitiken skall vara att kvalificerad arbetsmarknad och service skall ställas till förfogande så nära människorna som möjligt. Den kommunindelningsreform som i det närmaste är genomförd bygger på en liknande grundtanke. Det är helt tydligt att dessa intentioner inte kan förverkligas med hjälp av de nuvarande regionalpolitiska medlen. Extraordinära åtgärder måste komma till stånd för att tillförsäkra området en fortsatt existens. Regionalpolitiken har sålunda visat sig sakna förmåga att skapa de nya sysselsättningstillfällen som östra oundgängligen behöver. Kan inte enskilt företagande lockas eller dirigeras till detta område, måste i stället statligt företagande komma till stånd. S. k. industriella storarbetsplatser har i regi upprättats i , och . Målsättningen har varit att 100 personer skulle få arbete på vardera av dessa tre platser. Betydande svårigheter har förelegat för att uppnå denna målsättning. Dock har nått målet och även översktridit det tack vare att NJA som legoarbete placerat en vidareförädling på denna storarbetsplats. De båda övriga kommunerna befinner sig emellertid fortfarande under detta första mål på 100 arbetstillfällen. Genom att storarbetsplatserna har karaktären av beredskapsarbeten saknas dessutom den tillförsikt som motsvarande nya sysselsättningstillfällen skulle medföra på berörda orter om det i stället gällde arbeten på den ordinarie arbetsmarknaden. De tre storarbetsplatserna utgör embryon till progressiva och stabila företag vilka kan bereda ett ökande antal människor i de tre berörda kommunerna trygga och normala arbeten. Men för att detta skall kunna ske måste de tre storarbetsplatserna omvandlas till ett statligt bolag inom . Mot bakgrund av det behov av nya arbeten som ovan redovisats bör dessutom ambitionsnivån väsentligen höjas. För att klara av sysselsättningsproblemen i de tre berörda kommunerna bör målsättningen vara 600 arbeten vid ingången av 1977. Därefter får en ny målsättning formuleras för den kvarvarande delen av . Fördelarna skulle bl. a. vara följande jämfört med nuläget: Området tillförs 600 nya sysselsättningstillfällen på den ordinarie arbetsmarknaden. Detta skulle innebära en mycket betydelsefull stimulans för de tre orterna. Verksamheten bedrivs i affärsmässiga former till fördel för effektivitet och konkurrensförhållanden. Rekryteringen till företagen sker bland alla åldersgrupper i stället för att som vara begränsad till s. k. lokalt bunden arbetskraft. Statsmakterna ikläder sig ett ansvar för att målsättningen - skapandet av 600 arbeten - verkligen förverkligas. Dessa arbeten blir dessutom av permanent natur. Ett statligt bolag är till skillnad från ett industriellt beredskapsarbete integrerat i den statliga företagssektorn med de fördelar detta innebär i form av kunnande, kontaktytor och ambitioner. Storarbetsplatsernas omvandling till statliga industriföretag kunde också få ses som en försöksverksamhet som kunde utvecklas i andra sysselsättningssvaga kommuner. Statsföretag bör i enlighet med sin bolagsordning anmodas utarbeta en offert för förverkligandet av den målsättning som ovan beskrivits. En statlig industrisatsning i området bör även ses mot de på nytt aktualiserade kraven på en utbyggnad av älv. I stället för en kortsiktig förbättring av sysselsättningsläget vid en utbyggnad av älven skulle en industriell satsning från Statsföretags isida innebära ett långsiktigt lösande av sysselsättningsfrågorna. De aktuella svårigheterna med oljeförsöijningen får förmodas leda fram till en nationell energiplan. De nya energikällor som härvid aktualiseras kommer att resultera i behovet av en rad nya produkter. De omfattande besparingsåtgärder som måste komma till stånd har samma effekt. Det är naturligt att statligt företagande aktivt engageras på sådana nya tillverkningsområden. Detta är ett exempel på en verksamhet som skulle bidra till att lösa problemen i östra . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa att de i motionen nämnda storarbetsplatserna i ombildas till företag i bolagsform inom för att därmed främja en industriell utveckling i östra . () i mgården