mot · FY021229 · 1975-01-27 00:00:00 — om översyn av statliga myndigheters sjuklönesystem, m. m. Privatanställda ersätts av den allmänna försäkringen vid sjukdom och barnledighet. Samma sak gäller för anställda vid statliga affärsdrivande verk. För övriga statligt anställda, som upprätthåller ordinarie eller extra ordinarie tjänst, gäller s. k. arbetsgivarinträde vid sjukdom och barnledighet. Fr. o. m. kom även statligt arvodesanställda att omfattas av detta arbetsgivarinträde, förutsatt att tjänstgöringen motsvarar av heltid. Anmärkningsvärt är att den allmänna försäkringen inte ersätter ifrågavarande statliga myndigheter för utgivna sjuk- och barnledighetslöner. Inte ens de anställdas sjukförsäkringsavgifter tillgodogörs dessa myndigheter utan tas upp som inkomst i riksstaten. Myndigheterna får alltså en extra belastning på sina anslag, vilken blir särskilt kännbar när sjukdomen eller barnledigheten medför att vikarie måste anställas och dubbel avlöning utges från oförändrat anslag. Synnerligen prekär blir situationen när det är fråga om verksamhet som bedrivs på bekostnad av donationsanslag. I donationerna finns inte utrymme för arbetsgivarinträde vid sjukdom, barnsbörd eller vid annan frånvaro, där den allmänna försäkringen normalt träder in. Följden blir att donationsmedlen inte bara används till det egentliga syftet - ofta nog synnerligen angelägen forskning - utan också delvis förbrukas som sjuklön. Inte så sällan kan den situationen inträffa, att medlen utgår till såväl den ordinarie, men sjukledige tjänsteinnehavaren som till en vikarie. Givetvis förbrukas donationsmedel onormalt fort i synnerhet i sådana fall, men även annars innebär arbetsgivarinträdet vid sjukdom att syftet med donationerna inte kan uppnås såsom planerats. Självfallet borde stiftelser, administation för donationer eller andra, som, trots att de inte i egentlig bemärkelse är huvudmän i anställningshänseende, ändå finansierar anslagen, erhålla restitution i sådana fall som här antytts, dvs. för medel som använts till sjukersättning. Restitutionen blir givetvis retroaktiv, och för någon tid kommer berättigade krav att ställas på vidsträckt retroaktivitet. Hur långt tillbaka i tiden ersättningen skall sträcka sig kan inte här avgöras, men åtminstone borde den verksamhet som drabbats av arbetsgivarinträdet fr. o. m. 1970 och framåt komma i åtanke. Rent allmänt finns vidare all anledning att befara en synnerligen allvarlig konsekvens av det här redovisade systemet, nämligen att kvinnorna kan komma att betraktas som mindre lönsamma än männen inom den statliga sektorn. Det är kvinnorna som framför allt utnyttjar den betalda barnle Det statliga sjuklönesystemet kan därmed inbjuda till könsdiskriminering, vilket inte kan accepteras mot bakgrund av fullt befogade strävanden efter jämlikhet mellan könen. Sammanfattningsvis bör en sådan ändring komma till stånd, att statliga myndigheter inklusive donationsbaserad verksamhet ersätts för arbetsgivarinträde vid sjukdom och barnledighet, antingen - och helst - av medel från den allmänna försäkringen eller direkt av statsmedel. Den här främst förordade åtgärden skulle medföra att statsanställdas sjukförsäkringsavgifter destinerades till den allmänna försäkringen och inte som till riksstaten. Det nuvarande systemet rimmar för övrigt illa i sistnämnda avseende med de regler som bestämmer finansieringen av sjukförsäkringen och som innebär att allmänna medel och arbetsgivaravgifter svarar för var sin fixerade andel av hela kostnaden (25 resp. 75 96). Med stöd av vad om anförts hemställes att hos regeringen begär 1. på lämpligt sätt genomförd översyn av statliga myndigheters sjuklönesystem, syftande till att - bl. a. för undvikande av diskriminering av kvinnlig arbetskraft - en sådan ändring sker, att statliga myndigheters utgifter för sjuk- resp. föräldrapenning vid de anställdas sjukdom och barnledighet ersätts - i första hand av den allmänna försäkringen 2. att lämpliga åtgärder i avvaktan på resultatet av en översyn enligt föregående yrkande skyndsamt vidtas, syftande till att donationer, stiftelser och liknande, från vilka anslag utgår exempelvis för forskningsverksamhet, skall erhålla restitution av stats- eller försäkringsmedel för arbetsgivarinträde vid sjukdom i enlighet med vad i motionen anförts. GOTAB 75 8757 S 1975